Földbe rejtett középkori kincs is előkerült a Tisza-tó mellett
2024. június 17. 11:20 MTI
Ezüst áldozókészlet és földbe rejtett, 70 ezüstérméből álló bécsi fillér kincslelet is előkerült a Magyar Nemzeti Múzeum Közgyűjteményi Központ (MNMKK) Nemzeti Régészeti Intézet Tisza-tó melletti kutatási projektjében az idei feltárási időszakban – közölte az intézmény pénteken közleményben az MTI-vel.
![Kincseletet](/iI3Es/article/main/.630x1260/65701.jpg?lavid=467930)
Kép forrása: Facebook / Nemzeti Régészeti Intézet
Korábban
Az ezüstkehelyből és ostyatartóból álló szertartási edények a 13–14. századból valók lehetnek. A leletek egy elhunyt kezében helyezkedtek el. Minden valószínűség szerint egy temetkezés részéről van szó, a pontos eredményekhez azonban még további ásatások szükségesek – olvasható a közleményben.
Kiemelték, hogy az MNMKK Nemzeti Régészeti Intézete kiemelt figyelemmel kutatja a magyar történelem kulcsfontosságú, sorsfordító eseményeinek helyszíneit is. Ennek egyik állomása az 1596-os Mezőkeresztes mellett zajló ütközet kulcsfontosságú területeinek azonosítása, az ütközethez kapcsolható tárgyi anyag gyűjtése és értelmezése – írták, kiemelve: ott találták a 70 ezüstérméből álló bécsi fillér (dénár) kincsleletet a munkatársaik. A 13–14. században elrejtett éremkincset a közösségi régészeti programuk önkénteseivel végzett kutatás során derítették fel Bakos Gábor régész vezetésével – jegyezték meg.
A munka jelenlegi fázisában terepbejárás és fémkereső-műszeres leletfelderítés zajlik több mint 100 négyzetkilométer nagyságú kutatási területen, amelynek helyszínét levéltári források alapján jelölték ki – közölték. A projekt azért jelentős, mert ez az első átfogó és szisztematikus kutatás, ami a tizenötéves háború legnagyobb ütközetének felderítését célozza.
A közlemény idézi el Bakos Gábor régészt, a terepi kutatás vezetőjét, aki elmondta: a régió az eseménysorozat előtt és után is lakott volt, így több korszak leleteivel találkoznak a munka során. Ezek a tárgyak és töredékeik az őskortól napjainkig keltezhetők – mondta.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
A kincset alkotó bécsi dénárokat az osztrák hercegek bocsátották ki, elterjedt összefoglaló nevükkel ellentétben nem csak a bécsi, de az ennsi és a bécsújhelyi verdékből is. Az intenzív kereskedelmi kapcsolatok révén forgalmuk az 1200–1300-as években a Magyar Királyság területére is kiterjedt – olvasható.
A mezőkeresztesi csata helyszínének felderítése széles összefogással zajlik, amelyhez az MNMKK NRI önkéntesein túl egyre több helyi lakos csatlakozik, ajánlja fel kertjét, munkaerejét a kutatás támogatására.
Bakos Gábor a közlemény szerint azt mondta, hogy kulturális örökségünk megőrzésében kulcsfontosságú a helyi közösségek részvétele. Ez az összefogás is jól példázza, hogy a mikrorégiós kutatások eredményei nem csupán a szakemberek számára fontosak, hanem a helyi közösségeknek is olyan értéket adhatnak velük, amely segíti kapcsolódásukat településük múltjával, erősíti identitásukat – fűzte hozzá.
A leletek anyagvizsgálata és a restaurálási munkafolyamatok még zajlanak a Nemzeti Régészeti Intézet archeometriai laborjában – tájékoztattak.
A közleményben szerepel, hogy a Nemzeti Régészeti Intézet tízéves kutatási tervének egyik pillére, hogy a Régészeti Topográfiai Program keretén belül az összes lelőhelyet azonosítsák az országban. Ehhez mikrorégiós mintaprojektek indultak, amelyek egyike a Tisza-tó dél-keleti térségének történeti-kulturális örökségre alapuló turisztikai fejlesztéséhez is alapanyagot tud szolgáltatni – írták. Mint felidézték: 2023 októberben, Tomajmonostora településén, az egykori bencés apátsági templom maradványainak több részletét is sikerült próbafeltárás keretében megismerni a régészeti munka során, amelyet a hajdani nemzetségi monostor területén folytattak a szakemberek.
A közlemény idézi Virágos Gábor ásatásvezető régészt, a Magyar Nemzeti Múzeum régészeti főigazgató-helyettesét, a Nemzeti Régészeti Intézet vezetőjét, aki elmondta: tavaly a háromhajós apátsági bazilikát és egy korai körtemplomot sikerült rétegsoraiban is tisztázni. Megtalálták a nemzetség monostorát és az azt megelőző településhez tartozó plébániatemplomot is – olvasható.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![hadtörténet](/iI3Es/label/.cut-640x400/135.jpg)
hadtörténet
- Bronzkori harcosok ezrei csaptak össze háromezer évvel ezelőtt
- Csődöt mondott a a római hadszervezet a hadrianopolisi csatatéren
- Két év ostrom után Bécsújhely mégis kénytelen volt megnyitni kapuit Mátyás király előtt
- Máig rejtély, hogy hova temették el Kazimierz Pułaskit, az az amerikai lovasság egyik atyját
- Kétségbeesett puccskísérlet sem tudott változtatni a japán császár álláspontján a II. világháborús kapitulációt illetően
- Még a római katonákban is félelmet keltettek Arkhimédész zseniális hadigépei
- Indokolatlanul bélyegezte árulónak a közvélemény Görgei Artúrt
- Zrínyi Miklós és Arany János is ódákat zengett Hunyadi János vitézségéről
- A mai napig nem tudni pontosan, hol zajlott az augsburgi csata
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.