Gőzerővel indította el az ipari forradalmat James Watt találmánya
2019. március 19. 08:52 Múlt-kor
James Watt gőzgépe nem csupán felgyorsította és egyszerűbbé tette a közlekedést és a gyártást – erős lökés volt, mely beindította az ipari forradalmat. Nem túl gyakori jelenség, hogy James Wattot nevezik meg az ipari forradalom atyjaként, azonban a skót mérnök nélkül az nem lett volna lehetséges. Nevéről megemlékezett a fizika tudománya is, a teljesítmény mértékegységeként alkalmazva azt. Fő találmánya, a Watt-féle gőzgép indította el az emberiséget a túlnyomórészt földműveléssel foglalkozó társadalmaktól a technológia- és innováció-központúak felé. Több értelemben is elmondható róla, hogy egyúttal a modern gyártási folyamatok megalkotója.
Korábban
A feltaláló elme gyökerei
James Watt 1736. január 19-én született a skóciai Greenock kikötővárosban. Mindkét szülője tanult ember volt, és mindent megtettek annak érdekében, hogy fiuknak is hasonló lehetőségei legyenek az életben. A gyermekkorában sűrűn betegeskedő Watt ideje nagy részét otthon töltötte olvasással. Már egészen kis korától kezdve nagy affinitást mutatott a műszaki tudományok iránt, 18 évesen pedig Londonba ment, hogy műszerkészítést tanuljon. A hajózási műszerekhez és a matematikához való tehetsége nem kerülte el tanárai figyelmét sem.
Amikor azonban egy év után visszatért Skóciába, hogy üzletet indítson Glasgow-ban, a glasgow-i fémművesek céhébe való belépési kérelmét elutasították. Rendkívüli észjárása ide vagy oda, nem volt meg a kellő tapasztalata – a céh hét évnyi mester keze alatti munkát követelt meg, és nem volt hajlandó kivételt tenni Watt esetében sem.
E kedvezőtlen fordulat ellenére Watt hamar talált munkát – egy szállítmány csillagászati műszert kellett restaurálnia, amely Jamaicáról érkezett a Glasgow-i Egyetemre. Az egyetem vezetése meg volt elégedve Watt munkájával, és megengedték neki, hogy az intézmény területén műhelyt állítson fel valamikor 1757 körül. Watt itt fontos kapcsolatokra tett szert tudományos körökben, és ezáltal ismerkedett meg behatóbban a gőz erejével is, John Robinson professzornak köszönhetően. Robinson volt az, aki egy gőzüzemű automobil létrehozásának lehetőségét vizsgálta, ez pedig inspirálta Wattot is (maga Robinson egyébként később a szirénát találta fel).
Ellentétben a közszájon forgó történettel – amelyet valószínűleg Watt fia, ifjabb James Watt terjesztett –, a feltalálónak nem egy tűzhelyen sípoló vízforraló kannáról jutott eszébe feltalálni gőzgépét. Valójában Watt találmánya előtt már számos különféle változatban léteztek gőzgépek, azonban nem igazán működtek hatékonyan. Az egyetlen, amelyben volt némi potenciál, Thomas Newcomen angol vaskereskedő 1712-es modellje volt, amely azonban nem volt ténylegesen munkára fogható.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Watt tehát mások kudarcaiból tanulva határozta el, hogy saját gőzgépprototípust fejleszt. Eleinte ő sem járt sikerrel. Az áttörés 1763-ban jött, amikor az egyetem arra kérte fel, hogy hozza újra működőképes állapotba az intézmény saját Newcomen-féle gőzgépét. Az eltelt 50 év során nem mentek át nagy fejlődésen a gőzgépek, amelyek egyetlen felhasználása az volt, hogy bányajáratokból velük szivattyúzzák ki a vizet. Azonban ahogy egyre mélyebbre ásták a járatokat, egyre több vízzel (és annak a munkaterületre való halálos, hirtelen beömlésével) néztek szembe a bányászok, a gőzgépek pedig már egyre kevésbé tudtak megbirkózni a fokozott igénybevétellel.
A Newcomen-féle gép elégtelen teljesítménye mellett másik hátulütője az volt, hogy rendkívül drágán volt csak működtethető. Wattnak nem csupán egy erősebb, de egy jóval kevesebb szenet igénylő gőzgépet kellett létrehoznia, ha sikeres akart lenni.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés / 29. A kétpólusú világrend (kialakulása, jellemzői, a két blokk berendezkedése, konfliktusok, szétesése)](/iI3Es/label/.cut-640x400/790.jpg)
29. A kétpólusú világrend
VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés
- Alig egy évtizeddel élte túl a jugoszláv állam Josip Broz Titót
- Mind az Anschlussról, mind a Habsburgokról lemondott Ausztria az önállóságért
- Megnyerhetetlen versenybe kényszerítette Moszkvát a „csillagháborús” terv
- 1958-ban elsüllyedt amerikai tengeralattjárót fedeztek fel Hawaii mellett
- Azonnal heves indulatokat gerjesztett világszerte Churchill híres fultoni beszéde
- Az emberélet nem számított, Észak-Vietnám elérte célját a Tet-offenzívával
- Egy spanyol halász segítségére is szükség volt az elveszett amerikai hidrogénbombák megtalálásához
- Kiment a mosdóba, majd a vonaton hagyta 1953-ban a hidrogénbomba titkos dokumentumait
- A Szovjetunió vonakodó segítségével vált atomhatalommá Kína
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.