Bizarr tömeglátványosság volt a francia királyok életére törők kivégzése
2023. december 11. 18:03 Múlt-kor
„Ez nehéz napnak ígérkezik” – mondta a legenda szerint a párizsi Gréve téren felállított vesztőhely felé tartva a XV. Lajos elleni meghiúsult merénylet elkövetője, Robert-François Damiens. A nehéz jelző azonban a legkevésbé sem fedi a gyötrelmeknek azt a fokát, amelyeknek aznap részese volt a királygyilkos-jelölt. Bár hasonló tortúrát már IV. Henrik merénylői is kénytelenek voltak elszenvedni, a „sikertelen” Damiens-t már a felvilágosodás hazájában, Voltaire és Rousseau korában végezték ki a lehető legbrutálisabb módon. Haláltusája órákon át tartott. A kegyetlen kínzást egy idő után már a kivégzést a helyszínen követő olasz kalandor, Giacomo Casanova sem bírta nézni, a téren összegyűlt emberek többsége azonban jól szórakozott.
Korábban
Hullagyalázás
A kora újkori Franciaországban nem járt minden veszély nélkül a királyi pozíció betöltése. A vallási feszültségek mentén kettészakadt országban több uralkodó is merénylet célpontjává vált. III. Henriket 1589-ben egy fanatikus domonkos szerzetes, Jacques Clément gyilkolta meg, de őt – hozzátehetjük, szerencséjére – még a helyszínen megölték a király testőrei.
A protestánsról katolikus hitre áttérő, a felekezetek közötti megbékélésen fáradozó IV. Henrik különösen népszerűtlen volt a hitbuzgó katolikusok körében. Míg Pierre Barrière uralkodó elleni merényletkísérlete 1593 augusztusában – mivel tervét időben leleplezték – még teljes kudarcba fulladt, egy 19 éves jezsuitanövendéknek, Jean Châtelnak bár megölnie nem sikerült a királyt, megsebesítenie viszont igen.
Châtel 1594. december 27-én az udvari audiencia körüli felbolydulást kihasználva rántotta elő tőrét, ám Henrik éppen abban a pillanatban lehajolt, így a gyilok csak az uralkodó ajkát sértette fel, valamint kiverte az egyik fogát.
Jacques Clement domonkos szerzetes egy köpenye alá rejtett tőrrel sebesítette meg halálosan III. Henriket. A merénylőt azon nyomban leszúrták a testőrök, holttestét később felnégyelték, és elégették.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
1610. május 14-én Henriket azonban már elhagyta a szerencséje. Kíséretével aznap Párizs utcáin haladt, amikor hintójával megállni kényszerült az úton elakadt szénásszekerek miatt. Ezt használta ki a hugenották erőszakos katolikus hitre térítését szorgalmazó François Ravaillac, akinek sikerült hosszú kését kétszer is a király bordái közé döfnie.
Bár az uralkodó a vele utazó Montbazon herceg felé elsőre semmiségnek titulálta sebesüléseit, ám a szájából ömlő vér már sejtette, hogy ennél jóval súlyosabb a helyzet. A király belehalt a sérüléseibe.
A IV. Henrik elleni merénylet 1610-ben
A megtorlás mindhárom merénylő esetében kegyetlen volt. Barrière-t kerékbe törték, majd testét feldarabolták, Châtel és Ravaillac pedig még brutálisabban kínzások áldozatává vált. Ravaillac, a szeretett király gyilkosának kivégzése pedig valóságos népünnepély volt.
Kezét forró kénbe mártották, majd harapófogóval húscafatokat csippentettek le több testrészéről, és forró ólmot, valamint olajat öntöttek az eleven sebekbe. Ezután következett a lovak általi felnégyelés és végül a máglyahalál. Családja vagyonát elkobozták, házukat felégették, és nem viselhették többé addigi vezetéknevüket.
A tömeg már a vesztőhely felé tartó úton is megrohanta, és válogatott szitkok fennhangon történő ismételgetése közepette rugdosta és harapdálta a szerencsétlen Ravaillacot. Az eseményről vezetett jegyzőkönyv tanúsága szerint a csőcselék előbb a lovaknak is besegített a felnégyelésben, majd a szertartás végeztével darabokat vágott ki a holttestből.
Állítólag voltak, aki megsütötték és megették szerzeményüket. Persze könnyen lehet, hogy ez a történet már csak a kortársak és az utókor élénk fantáziájának a szüleménye volt.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés / 30. A „harmadik világ” (a gyarmati rendszer felbomlása, a fejlődő országok problémái)](/iI3Es/label/.cut-640x400/791.jpg)
30. A „harmadik világ”
VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés
- Elefántokra vadásztak és férfiakat megszégyenítő módon harcoltak a dahomey-i amazonok
- Az ékszerek és a tigrisek megszállottja volt a britek ellen harcoló Tipu szultán
- Pol Pot a földi poklot hozta el Kambodzsának, a vörös khmerek iszonyú rémtetteket követtek el
- Ellensége jégtömbbe fagyasztott fejét órákon át "hallgatta ki" a karibi diktátor
- Nem mutatott megbánást Gandhi merénylője
- A második világháború végére Hongkong lakossága csaknem a harmadára zsugorodott
- A függetlenség kikiáltásával sem kerülhette el végzetét Rhodézia fehér uralmon alapuló rendszere
- India függetlenségének kikiáltásakor nem volt hajlandó nyilatkozni a csalódott Gandhi
- Míg Gandhi a szellemi, Nehru a mozgalmi vezetője volt az indiai függetlenségi törekvéseknek
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.