Tragédiák kísérték férje kormányzása során Horthy Miklósnét
2020. november 12. 19:03 Bern Andrea
Jószási Purgly Magdolna 1881-ben született Vásárhelyi Ilona és Purgly János lányaként. Családja apai ágának tagjai a XVIII. századtól éltek Arad megyében. Minden generációjuk elsőszülött fiúgyermeke a János nevet kapta, a múlt végtelenjébe veszően. Az egykori jószási szolgabíró, Purgly János (1772–1842) fiai és unokái egyre állandóbb szereplőivé váltak az Arad megyei közéletnek. Anyai ágon a Kézdi-Vásárhelyiek sok száz évre visszamenően éltek a Tiszántúlon. A tatárjárás után kapták nemességüket és első birtokaikat Szabolcs megyében és a székelyföldi Aranyosszéken. Családfájuk a XIX. században kapcsolódott össze a szász eredetű Brünek famíliával, amelynek tagjai sok nemzedéken át sótisztek voltak Parajdon. Brünek Júlia német hangzású neve szúrt szemet az 1930-as években a nyilas pártnak, miatta gondolták és hirdették Horthy Miklós feleségét zsidó származásúnak.
Korábban
Vidéki asszonyból nagyvilági dáma
Magdolna négy bátyja és három nővére mellett legfiatalabb gyerekként nőtt fel Sofronyán, és 1901-ben ismerkedett meg Horthy Miklóssal. A tengerésztiszt Budapesten tolmácsolt épp a közös osztrák–magyar parlament delegációinak haditengerészeti kérdésekben, onnan kapott néhány nap szabadságot, s utazott nővérét meglátogatni Miskolcra. Talán Horthy Erzsébet keze sejthető a megismerkedés mögött, aki esküvőről hallani sem akaró öccsét már kiházasította volna: Erzsébetnek hirtelen el kellett utaznia otthonról, férje pedig vendégségbe volt hivatalos, így sógorát kénytelen-kelletlen magával vitte a mulatságra.
Purgly Magdolna ekkor töltötte be huszadik évét. A háziasszony húgaként állt a báli figyelem középpontjában a törékeny, finom arcú teremtés. Purgly János képviselő odafigyelhetett lányai neveltetésére, hiszen a világ körüli útját már megjárt Horthy sorhajóhadnagy így emlékezett első benyomására Magdáról: „a legjobb táncosnő, akivel valaha találkoztam.” A hejőbábai vendégséget egy farsangi bál, majd egy velencei kirándulás követte. Esküvőjüket 1901. július 22-én tartották Aradon, nászútra Semmeringre utaztak.
A flottavezetés jóindulatúan az ifjú férjet egy pólai kikötőben állomásozó iskolahajó, a Kranich torpedónaszád parancsnokává nevezte ki az esküvő utáni hónapokra. A pár saját kertes házat építtetett az adriai város San Policarpo villanegyedében, gyermekeik itt születtek: először két leány, Magda (1902) és Paulette (1903), majd két fiú, akik közül az első a Horthy család hagyománya szerint az István nevet kapta (1904), a második pedig apja után Miklós lett. 1908- ban azonban költözni kényszerültek. A gyerekek kicsik voltak még, de a folytonos helyváltoztatásra fel kellett készülnie egy tengerésztiszt családjának. Horthy Miklós első osztályú sorhajóhadnagyot az Isztambulban horgonyzó Taurus állomáshajóra vezényelték.
A család a Boszporusz partján bérelt villában lakott, Horthy Miklósné is bekapcsolódott a törökországi diplomaták társasági életébe. A tiszántúli középnemeslánynak ajtó nyílt a világra: követségi estélyekre, vitorlásdélutánokra járt. A politikai helyzet feszült volt, az Ifjútörök Mozgalom megfosztotta a császárt trónjától, s helyébe fivérét emelte. A Monarchia és Törökország között kiéleződő konfliktusban meglehetősen higgadt jelentéseket író Horthy felkeltette Rudolf Montecuccoli flottaparancsnok érdeklődését. Valószínűleg ezeknek a jelentéseknek köszönhető, hogy egy év múlva az első osztályú sorhajóhadnagyot szárazföldi szolgálatra rendelték Ferenc József egyik szárnysegédjének, így 1909-ben a család a császárvárosba költözött.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Az asszonynak itt meg kellett szoknia az egyedüllétet, férje négy hónapos ciklusokban dolgozott, melyből hármat éjjel-nappal Schönbrunnban töltött. A negyedik viszont összefüggően szabad volt, s ilyenkor a család részt vehetett Bécs társadalmi életében. A bálok mellett itt szoktak rá a rendszeres színház-, opera-, hangverseny- és múzeumlátogatásokra. A vidékies Póla után Bécsben vált igazán a középnemesasszony Purgly Magdából a világvárosi társasági életben is megjelenni képes nő. Emlékirataiban Horthy Miklós úgy emlékszik, hogy későbbi pályafutását meghatározták a Bécsben eltöltött évek, ez a megállapítás hatványozottan igaz volt a feleségére.
Az első világháború hajnalán, 1914. július 23-án kapta meg a császári szárnysegéd behívóját. Sorhajókapitányi rangban a Habsburg csatahajó parancsnokává rendelték, így visszatért Pólába. A család viszont – rövid nyári magyarországi tartózkodás után – egyelőre Bécsben maradt, a két fiú ottani tanulmányainak befejezésére. A háború folyamán különböző szolgálati hajóiról a tiszt szinte napi rendszerességgel váltott levelet feleségével. „Drága Susókám”, kezdték soraikat mindketten, közös megszólításukat használva, s a bensőséges hangból határozottan úgy tűnik: nem csak a társadalom elvárásainak engedelmeskedett a férj ezekkel a rendszeres üzenetekkel.
„Szeretett, egyetlen Susókám [...] Boldog tulajdonosa vagyok levelednek [...] csak már ez a háború sietne most, úgy stagnál [...] nagyon várom most sorra a gyerekek leveleit. Írják le a pesti utat, hogy ültek, mit csináltak, mit csinált a Boby kutya, tűrte-e a szájkosarat, hogy lesz a tanulással, mikor nyílik a jégpálya” – olvashatjuk egy korai levelében 1914. szeptember végéről.
1917–1918 fordulóján már erősen érezhető volt, hogy baj van. Horthyné azonban csak nagyon ritkán és nagyon felületes utalásokból értesült férjétől a háború fordulatairól. A levelek megmaradtak a magánélet szférájában. A többi az asszonyt láthatóan csak annyiban érdekelte, amennyire az családjának belső körére közvetlen hatással volt. A világvárosi dáma, aki már Bécs arisztokrata szalonjaiban is tudott királynőként megjelenni, fejben továbbra is ugyanaz a tiszántúli középnemeslány volt, aki 1901-ben Hejőbábán először táncolt Horthyval.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![IV. Politikai berendezkedések a modern korban / 18. Az ENSZ és az Európai Unió](/iI3Es/label/.cut-640x400/779.jpg)
18. Az ENSZ és az Európai Unió
IV. Politikai berendezkedések a modern korban
- 1948 óta a „visszatérés joga” áll az izraeli-palesztin konfliktus középpontjában
- 26 éves az Európai Unió
- Tényleg nem tett meg mindent az ENSZ a magyar ügy érdekében 1956-ban
- Botrányok övezték az egyik legnagyobbb ENSZ-szervezet történetét
- A gázai lőporos hordó - az arab-izraeli konfliktus története
- 10 tény a ruandai népirtásról
- 60 éve lett vége a hidegháború legvéresebb konfliktusának
- Az ENSZ-re sózta London Palesztinát
- Viták a közös európai történelem kapcsán
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.