A magyar zenetörténet egyik legnagyobb visszatérője volt Cserháti Zsuzsa
2024. július 23. 20:20 MTI
21 éve, 2003. július 23-án halt meg Cserháti Zsuzsa énekesnő, aki egyedi, jellegzetes hangjával, népszerű slágereivel a magyar könnyűzene meghatározó egyénisége volt.
![Cserháti Zsuzsa](/iI3Es/article/main/.630x1260/65923.jpg?lavid=471338)
Forrás: Fortepan / Erky-Nagy Tibor
Korábban
Cserháti Zsuzsa 1948. június 22-én született Budapesten. Szülei korán elváltak, édesanyja egyedül nevelte őt és a húgát. Balett-táncosnőnek készült, de a Balettintézetbe nem vették fel, így is 10 évig tanult klasszikus balettet. Óra-ékszer eladó lett, a Divatcsarnokban kezdett dolgozni.
Énekesnői pályája 1965-ben indult, a Rangers, majd a Thomastic együttessel turnézott. Igazából Szécsi Pál fedezte fel, amikor 1969 őszén meghallotta énekelni a Balaton bárban: annyira megtetszett neki Cserháti hangja, hogy beajánlotta a Magyar Rádió könnyűzenei stúdiójába és bevette háttérénekesnek saját showműsorába.
Cserháti Zsuzsa az 1972-es Táncdalfesztiválon vált országosan ismertté, amikor a Nem volt ő festő című dalával előadói díjat nyert. Minden műfajban otthonosan mozgott, bármit képes volt hitelesen elénekelni, legyen az tánczene, dzsessz, swing, soul vagy funky. A hetvenes évek elején komoly konkurenciát jelentett az akkori „nagy hármas”, a Koncz Zsuzsa-Kovács Kati-Zalatnay Sarolta trió számára.
Egymás után készültek rádiófelvételei, olyan slágerekkel hódította meg a hallgatókat, mint a Kicsi gyere velem rózsát szedni, a Boldogság gyere haza és az Árva fiú című dalok. 1975-ben született meg fia, Krisztián, ezután énekelte el egyik legnagyobb slágerét, az Édes kisfiam című számot. Az olasz dal magyar szövegét eredetileg Kovács Katinak írta Bradányi Iván, de az énekesnő lemondott róla Cserháti javára.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
1978 volt Cserháti Zsuzsa éve: az Én leszek című dallal elnyerte a Magyar Rádió Tessék választani! című könnyűzenei versenyének nagydíját, ekkor jelent meg első önálló nagylemeze és megalapította Európa nevű zenekarát.
1979-ben harmadik helyezést ért el a sopoti fesztiválon a Különös szilveszter című dallal és fellépett egy írországi fesztiválon. Az 1981-es Tánc- és popdalfesztiválon A boldogság és én című szerzeménnyel indult, díjat nem kapott ugyan, de a dal évtizedekkel később nagy sláger lett.
Cserháti Zsuzsa a lottószámokkal, 1972 (Kép forrása: Fortepan/ MHSZ)
1981-ben jelent meg második albuma, majd hirtelen kivonult a magyar könnyűzenei életből. Nem akart a Neoton együttes háttérénekese lenni, a lemezgyári ajánlat visszautasítása után azonban „elfogyott a levegő” körülötte. Később mindezt az őt körülvevő szakmai féltékenységgel és az abból fakadó ellehetetlenítéssel magyarázta.
Az éneklést nem hagyta abba: németországi lokálokban lépett fel, majd a budapesti Moulin Rouge mulató vezető énekesnője lett. Később – hormonbetegség miatt – hirtelen jelentős túlsúlyt szedett fel, s ezért visszavonult a színpadtól.
Csendesen élt, ahogy ő fogalmazott, időnként „nyomorban és szegénységben”. A nyolcvanas években még készültek ugyan rádiófelvételei, de a Horváth Charlie-val énekelt Száguldás, Porsche, Szerelem című kislemezen kívül nem jelent meg saját korongja.
Több filmzenében is lehetett hallani, némelyik filmben látható is volt. 1985-ben első díjat nyert a Slágerbarátság dalversenyen a Hattyúk című dallal, 1986-ban Szakcsi Lakatos Bélával készített számos rádiófelvételt, de ezeket csak halála után adták ki.
Charlie így emlékezett: „Annak idején az ő kedvéért jöttem haza Magyarországra, amikor szomorúan tapasztaltam, hogy se a tévék, se a rádiók nem foglalkoznak vele. Többek között az én segítségemmel készítettünk neki egy lemezt”.
A magyar könnyűzenei élet egyik legnagyobb visszatérésére aztán 1996-ban került sor, amikor újra énekelni kezdett, s megjelent Hamu és Gyémánt című, óriási sikerű albuma. Cserháti Zsuzsa ismét sztár lett, a közönség boldogan fogadta az új dalokat. A szakmai siker sem maradt el, még abban az esztendőben ő lett az Év énekesnője.
Orvosi segítséggel lefogyott és újra a zenének élhetett. Egymás után adta ki sikeresebbnél sikeresebb lemezeit (Mennyit ér egy nő, Adj még a tűzből, Várj) és egymás után jöttek az újabb elismerések, díjak. 1997. december végén a Budapest Kongresszusi Központban adott koncertet, amelyért 1998-ban Arany Zsiráf-díjat kapott az Év koncertje kategóriában.
Az Arany Zsiráfot összesen háromszor nyerte el. Göncz Árpád államfő 1998-ban a Magyar Köztársasági Érdemrend Kiskeresztje kitüntetést adományozta neki.
2002 tavaszán jelent meg utolsó lemeze, az Add a kezed. Ebben az időben ismét depresszióssá vált, befelé fordult. A bizonyítani akarás, a hatalmas siker és az elvárások miatti stresszhelyzetek kihatottak egészségi állapotára.
Cukorbeteg is volt, de gyomorvérzés okozta halálát: 2003. július 23-án belvárosi otthonában hunyt el. Mindössze 55 éves volt. Életében nem teljesült álma, hogy könyvben kiadja élettörténetét, amelyet már elkezdett magnóra mondani. Hányatott sorsáról 2007-ben jelent meg kötet Összetört szárnyak címmel.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![I. Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra, pénzügyi és gazdasági ismeretek / 5. Magyarország gazdasága a 20. században (a trianoni béke gazdasági hatásai, Bethlen-féle konszolidáció és a gazdasági válság, Rákosi- és Kádár-korszak gazdasága)](/iI3Es/label/.cut-640x400/767.jpg)
5. Magyarország gazdasága a 20. században
I. Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra, pénzügyi és gazdasági ismeretek
- 1946 nyarára olyan értéktelenné vált a pengő, hogy az utcán hajították el a bankjegyeket
- 1956 miatt is késett a Borsodi Vegyi Kombinát elindulása
- Volt, aki féltette a túl sok szabadidőtől a népet a szabad szombatok bevezetésekor
- A rendszerváltoztatás belülről
- A haderő mellett a gazdaság fejlesztését is megcélozta a győri program
- Naponta nőttek tizenötszörösükre az árak a hiperinfláció idején
- Különösen kegyetlen körülmények között dolgoztatták a Hortobágyra kitelepítetteket
- Miért sikerült a lengyeleknek az, ami a magyaroknak nem?
- Nyolc áldozatot követelt a Kádár-korszak sikervállalatának építése
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.