A lerombolt vasúti híd: soha nem látott tervek és fotók Hollandiából
2008. november 18. 13:51
Decemberben lenne 150 éves a szegedi vasúti híd. Ennek apropóján szervez egy minden eddiginél átfogóbb és teljesebb kiállítást a Móra Ferenc Múzeum és a Vasúttörténeti Alapítvány a szegedi Fekete házban. Az Ívek a Tisza felett - Százötven éve épült a szegedi vasúti híd című kiállítás november 21-én, pénteken 15 órakor nyílik meg.
A kiállítás anyagának gerincét egy negyven darabos tervrajzsorozat adja. A híd eredeti, 1858-as dokumentációja ma a Movares Nederland B.V. holland vasútépítő cég tulajdonában van; a páratlan forrásanyagot a kiállítás időtartamára hozták el a tárlat rendezői a Németalföldről. Ezen kívül látható lesz az építkezésről 14 fénykép, amelyeket Anton Rohrbach szegedi amatőr fotós készített. A fotográfiákat anno elsőként gróf Széchenyi Istvánnak küldték el - a holland cég 2005-ben egy bécsi árverésen szerezte meg a ritka felvételeket.
Emellett a Hadtörténeti Intézet és Múzeum is kölcsönadott a tárlathoz 9 darab légifotót, amelyeket a hidat bombázó amerikai gépek legénysége készített 1944. szeptember 3-án. Ezeket se láthatta még senki kiállításon. A szervezők a Közlekedési Múzeumtól menetrendeket illetve a hídon használt síneket kaptak, de e közgyűjtemény adta kölcsön a vasúti híd 1:200 méretarányú makettjét is.
Mivel a korabeli elképzelések szerint nagy teherforgalmat akartak lebonyolítani a szegedi vasúti hídon, ezért 2 vágányúra építették a szerkezetet. Egyes források szerint ez volt az első ilyen híd a világon. Míg „kortársait" fából, addig a szegedit kovácsoltvasból építették. Ráadásul a híd a franciák által akkor még csak 15 éve kifejlesztett keszontechnikával épült; ennek lényege, hogy gőzkompresszorral túlnyomást hoztak létre a pillér belsejében, így szorították ki belőle a vizet. A pilléren belül két ember ásta ki a földet, így süllyesztették a földbe azokat. Bár ez életveszélyes volt azok számára, akik a pillérben dolgoztak, a szegedi vasúti híd építésénél egyetlen baleset sem történt. A hidat az Ernest Gouin és Társa cég építette, a tervező főmérnök pedig a mindössze 27 éves francia Ernest Cezanne volt. A bonyolult szerkezetet másfél év alatt jórészt helybeli munkásokkal építették fel.
1903-ban Kossalka János műegyetemi tanár miután részletes statikai vizsgálatokat végzett a hídon, ebből írta meg a disszertációját, amiért ő kaphatta meg Magyarország második műszaki doktori címét - az elsőt a szegedi víztorony építőjének adták. A szegedi vasúti hídon át közlekedett 1883-től 1888-ig, 5 éven át az Orient Expressz is, amely Londont kötötte össze a „mesés Kelettel", Isztambullal. Az Orient Expressz csak első osztályú kocsikkal közlekedett, és csak uralkodókat, főnemeseket, kiváltságosokat szállított.
A kiállításon a Somogyi Könyvtár jóvoltából beleolvashatunk olyan újságcikkekbe is, amelyek abba az időszakba röpítenek vissza, amikor Szeged - másfél évre - híd nélkül maradt. A vasúti hidat egyébként azért „kellett" lerombolni, mert fontos katonai útvonal részét képezte. Romániából Németországba olajat szállítottak itt, ráadásul a Wehrmacht is e helyen vonult volna fel Románia ellen, amikor szomszédunk kapitulált a II. világháborúban.
Az Ívek a Tisza felett – Százötven éve épült a szegedi vasúti híd című kiállítás november 21-én, pénteken 15 órakor nyílik a Fekete Házban. A tárlatot Szamos Alfonz, a MÁV Zrt. Pályavasúti Üzletágának főigazgatója nyitja meg.
A kiállítás november 22-től 2009. március 31-ig látogatható.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![pápaság](/iI3Es/label/.cut-640x400/373.jpg)
pápaság
- Nagy tekintélyű professzor távozása után kezdett el hanyatlani az első magyar egyetem
- Mintafeleség lehetett a mérgezésekkel megvádolt Lucrezia Borgia
- Élhetőbb várossá alakította Rómát IV. Sixtus, a reneszánsz pápa
- A magyar győzelem hírére zúgnak délben a harangok
- Hadvezérként is jeleskedett Bakócz Tamás, a későbbi pápajelölt
- A gyilkossági kísérlet után nem sokkal megbocsátott merénylőjének II. János Pál pápa
- Már temetésén követelték II. János Pál szentté avatását a hívek
- A Képes Krónika díszmásolatát kapta ajándékba Ferenc pápa
- Magyarországi pápalátogatások
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.