Tíz meglepő tény az angliai csatáról
2024. július 10. 20:20 Múlt-kor
Bár Churchill 1940. augusztus 20-én a brit alsóházban elhangzott híres mondata („Az emberiség viszályai során soha nem köszönhettek ilyen sokat ilyen keveseknek”) téves feltevéseken alapult, mivel a RAF állománya meghaladta a Luftwafféjét, a brit kormányfő szavai hozzájárultak az Egyesült Királyságot utolsó erejükkel megmentő „kevesek” mítoszához.
![Angliai csata](/iI3Es/article/main/.630x1260/65866.jpg?lavid=470600)
London bombázása
Korábban
1. Az angliai csata időpontját tekintve nem alakult ki egységes álláspont a kutatók között. A német történészek javarészt 1940 júliusától 1941. május végéig, a britek viszont 1940. július 10. és október 31. között adják meg az ütközet időintervallumát. A brit légierő kiiktatására irányuló német offenzíva célja a békefeltételeket elutasító szigetország elleni szárazföldi invázió (Oroszlánfóka hadművelet) előkészítése volt.
2. A britek túlbecsülték a német veszélyt (a pilóták állományát egyenesen 70 %-kal), a németek viszont túlzott önbizalommal vágtak neki a csatának. A német légierő főparancsnoka, Hermann Göring úgy gondolta, hogy négy hét alatt megsemmisítik a brit repülőgépgyártást, augusztus végén pedig biztosra vette, hogy a brit vadászgépek felét elpusztították, holott a vadászgép-különítmény hadműveleti ereje alig csökkent. A britek repülőgépgyártás tekintetében is felülmúlták a németeket. Míg a brit gyárakat 1940 júniusa és szeptembere között 1900 új vadászrepülő hagyta el, a német üzemeket csak 775.
3. 1940. július 10. és október 31. között mindössze egyetlen olyan hét volt, amikor a RAF-nak nagyobbak voltak a veszteségei, mint a Luftwaffénak. A németek az angliai csata során közel kétszer annyi gépet veszítettek, mint a britek. Az 1733 német géppel szemben a britek veszteséglistája 915 repülőt tett ki.
4. Bár Churchill 1940. augusztus 20-én a brit alsóházban elhangzott híres mondata („Az emberiség viszályai során soha nem köszönhettek ilyen sokat ilyen keveseknek”) téves feltevéseken alapult, mivel a RAF állománya meghaladta a Luftwafféjét, a brit kormányfő szavai hozzájárultak az Egyesült Királyságot utolsó erejükkel megmentő „kevesek” mítoszához.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
5. Az angliai csatában a brit légierő nem csak britekből állt: a pilóták között voltak ausztrálok, új-zélandiak, kanadaiak, dél-afrikaiak, rhodéziaiak, franciák, belgák, csehek, lengyelek, amerikaiak és írek is. A RAF az angliai csata alatt két lengyel, valamint egy cseh vadászrepülő-századot is felállított. A légi háború legeredményesebb RAF-pilótái között egy cseh fiatalember, Josef František is helyet kapott.
6. Annak ellenére, hogy a 303. számú lengyel vadászpilóta-század csak augusztus végén szállt be a küzdelembe, 126 lelőtt német gépével a legeredményesebb RAF-századnak bizonyult. A RAF-nál öt ellenséges gépet kellett leszedni ahhoz, hogy egy pilóta megkapja az „ász” minősítést. Ez 188 embernek – a pilóták 8 %-ának – sikerült. Egy brit és egy lengyel, valamint két új-zélandi pilótának ezt egy nap alatt sikerült elérni.
7. Bár a széles körben elterjedt vélekedés szerint a Luftwaffe a Sas napján, augusztus 13-án megindított kiterjedt offenzívát követően nagyon közel állt ahhoz, hogy legyőzze a Brit Légierőt, a RAF valójában nem sodródott a vereség szélére, a németeknél ugyanis jóval könnyebben tudta pótolni veszteségeit.
8. A brit pilóták a legnehezebb időszakokban sem vettek részt több mint három bevetésen egy nap, a németek azonban olykor hétszer is felszálltak. Sok angol pilótát többször is lelőttek. Számos olyan esetet feljegyeztek, hogy a pilótákat már támaszpontjuk közelében leszedték, ők azonban rohantak a következő géphez, hogy újból felszállhassanak.
9. Bár a brit civil lakosságnak egy ideig nem kellett tartania a légicsapásoktól, miután egy német bombázó egy ipari célpontot elvétve London egyik lakónegyedét bombázta, a brit légierő bombatámadást indított Berlin ellen. Hitler ezen felbőszülve elrendelte a brit városok bombázását. Megkezdődött a több mint 40 ezer civil halálos áldozatot követelő, 1941. május végéig tartó Blitz.
10. Hitler számára szeptember közepére nyilvánvalóvá vált, hogy nem tudja biztosítani a britekkel szembeni légi fölényt, így 1940. szeptember 17-én úgy döntött, bizonytalan időre elhalasztja az Oroszlánfóka hadművelet megindítását.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![Múlt-kor magazin 2013/ősz](/iI3Es/label/.cut-640x400/561.jpg)
ősz
Múlt-kor magazin 2013
- A múlt század romkocsmái
- A Romanov-ház utolsó évtizedei
- Udvari bolondok a történelemben
- Száz éve épült a szőnyi álomkastély
- Udvari arcképfestők és fejedelmi modelljeik
- A Magyar Néphadsereg és az Egri csillagok
- A Kennedy-család és az öröklött hírnév
- Nem volt könnyű életük az újkori udvari bolondoknak
- Robert Capa és Magyarország
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.