Nácivadász bírálja Magyarországot
2009. január 20. 08:08 MTI
A politikai akarat hiányával magyarázza a holokauszt bűnöseit üldöző Efraim Zuroff azt, hogy a háborús bűnökkel vádolt Képíró Sándort nem állítják bíróság elé Magyarországon, és ki sem adják azoknak, akik készek lennének őt felelősségre vonni.
A Simon Wiesenthal Központ jeruzsálemi irodájának vezetője hétfőn Újvidéken a díszpolgári címének átvételekor mondott beszédében úgy fogalmazott, hogy ma már nem kell félni a holokauszt elfelejtésétől, de egyre bonyolultabbá válik elkövetőinek felelősségre vonása. Ennek elsődleges oka a politikai akarat hiánya; több mint ötven év után is könnyebb megtalálni a bűnösöket és az ellenük szóló bizonyítékokat, mint elérni azt, hogy eljárás induljon ellenük és megbűnhődjenek tetteikért - magyarázta.
Erre az egyik legjobb példa a 67 évvel ezelőtt Újvidéken elkövetett tömeggyilkosság, amelynek egyik résztvevője, Képíró Sándor bevallotta, hogy 1942 januárjának szörnyű napjaiban a városban tartózkodott mint a megszálló magyar erők tisztje. Márpedig mindannyian tudjuk, hogy ők hajtották végre az Újvidéken élő ártatlan zsidók, szerbek és cigányok elleni tömeggyilkosságot - fogalmazott Efraim Zuroff. Hozzátette, hogy Képíró máig bántatlanul él Budapesten, mivel Magyarországon hiányzik a politikai akarat a felelősségre vonására, politikai akarat nélkül pedig nincs igazságszolgáltatás.
Vádlói szerint a 94 éves egykori csendőrtiszt az 1942. január 20. és 23. közti "hideg napok" alatt 42 ember, köztük 11 kiskorú megölésében vett részt közvetlenül, két évvel később pedig aktív részese volt a zsidók német haláltáborokba küldésének. A Jugoszlávia lerohanásában részt vevő, Újvidéket is megszállásuk alatt tartó magyar katonai és csendőri erők 67 éve kétezer embert gyilkoltak meg a Vajdaság fővárosában házaknál tartott razziák során, illetve úgy, hogy belelőtték őket a Duna jegén vágott lékekbe.
Efraim Zuroff tavaly ősszel kapta meg az Újvidék díszpolgára címet, de nem fogadta el rögtön, mondván, hogy egy olyan város adományozza, amelyben emlékművet állítottak egy antiszemita hírében álló politikusnak. Az 1856 és 1922 között élt Jasa Tomic egyik élharcosa volt a Vajdaság Szerbiához csatolásának.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![IV. Politikai berendezkedések a modern korban / 18. Az ENSZ és az Európai Unió](/iI3Es/label/.cut-640x400/779.jpg)
18. Az ENSZ és az Európai Unió
IV. Politikai berendezkedések a modern korban
- 1948 óta a „visszatérés joga” áll az izraeli-palesztin konfliktus középpontjában
- 26 éves az Európai Unió
- Tényleg nem tett meg mindent az ENSZ a magyar ügy érdekében 1956-ban
- Botrányok övezték az egyik legnagyobbb ENSZ-szervezet történetét
- A gázai lőporos hordó - az arab-izraeli konfliktus története
- 10 tény a ruandai népirtásról
- 60 éve lett vége a hidegháború legvéresebb konfliktusának
- Az ENSZ-re sózta London Palesztinát
- Viták a közös európai történelem kapcsán
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.