Amerikai tervek szerint épült meg az egész országot rádióadással lefedő lakihegyi torony
2023. december 2. 19:05 MTI
90 éve, 1933. december 2-án avatták fel a Csepel-szigeti Lakihegyen a szivar alakú országos rádióadót, amely ma is Magyarország legmagasabb építménye. A 80-as évek elején lebontásra ítélték, de a közvélemény nyomására ettől végül elálltak.
Korábban
Az első magyarországi rádióadó, egy szikratávíró-állomás 1914. október 14-től üzemelt Csepelen, ezt az első világháborúban katonai telegramok továbbítására használták.
A Magyar Rádió műsorát 1924. március 15-én kezdték innen sugározni egy 250 W teljesítményű, Huth gyártmányú távíró-távbeszélő adóval, amelyet még abban az évben hazai tervezésű, 1 kW-os adóval váltottak ki. 1925-ben egy Telefunken-gyártmányú 2 kW-os, 1927-ben 3 kW-os berendezést helyeztek üzembe.
Az egész ország területén hallható adás sugárzásához azonban jóval nagyobb teljesítményű adót kellett felépíteni. Helyszínnek Szigetszentmiklós Lakihegy nevű részét választották, a munkálatok 1927. május 18-án kezdődtek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
A Telefunken gyártmányú 20 KW-os adó két 150 méter magas, MÁVAG gyártmányú vasszerkezetű toronyból és a közöttük kifeszített 100 méteres antennából állt.
A 47 méter hosszú és 19 méter széles adóépület belső kiképzése különös gonddal készült, mennyezetét a padlástérben galvanikusan összekötött vörösréz-árnyékolással képezték ki.
Az első próbaadást 1928. április 11-én tartották, majd április 29-én a déli harangszóval az új adó átvette a csepelitől a műsorszórást.
A rádió-előfizetők száma viharos gyorsasággal nőtt, 1933-ra meghaladta a háromszázezret, így újabb fejlesztés vált szükségessé.
Az egész ország területén jó vételt biztosító rendszer építése 1933. július elsején kezdődött. A torony amerikai terveit Tantó Pál mérnök adaptálta a Csepel-szigeti homokos talajviszonyoknak megfelelően.
Panoráma Halásztelekről, 1935 (Kép forrása: Fortepan/ Korbuly)
A Blaw-Knox-rendszerű acéltorony rácsos szerkezete 284 méter magas volt, ennek tetején egy magasító oszlop adta ki a teljes, 307 méteres magasságot, amelyből még egy 30 méteres hangoló csövet is ki lehetett tolni.
Ezzel a magasságával a lakihegyi adótorony évekig világrekorder volt, illetve a Blaw-Knox tornyok között a mai napig a legnagyobb a világon. Az elnyújtott oktaéder alakú torony szélessége középen 14,65 méter, legalul csupán 65 centiméter, legfelül pedig 1,39 méter.
A 230 tonnás acélszerkezet 1,5 méteres porcelán sarun állt és nyolc hatalmas, 220 méteres acélkötél tartotta függőleges helyzetben. Az összeszerelést a MÁVAG végezte, az adóberendezést a budapesti Standard Művek készítette.
A szivar alakú „csodatornyot” 1933. december 2-án adták át, és az akkori miniszterelnök, Gömbös Gyula ünnepi beszédét sugározta a Budapest I. műsorán.
Az adó – Európa három legnagyobb állomásának egyike – 120 kilowattos elektromos teljesítménnyel működött az 549,5 m-es középhullámon, és a határon túl is kiváló vételt tett lehetővé. A 20 kW-os adó is használatban maradt és a Budapest II. műsorát sugározta tovább.
A magyar rádió-műsorszórás szimbólumává vált szivarantenna nyolc feszítőköteléből a visszavonuló németek 1944. november 30-án hatot felrobbantottak, és a torony 8 méterrel "ugrott" arrébb, eltört és összedőlt, legszélesebb része két méter mélyen fúródott a földbe.
A rádió-műsorszórás fellegvára, 1933 (Kép forrása: Fortepan/ Rádió és Televízió Újság)
Egy héttel később a 20 kW-os adó és 150 méteres tornyai is hasonló sorsra jutottak. A romok eltakarítását már 1945 januárjában megkezdték.
A kisebbik adó 1945. szeptember 15-én ismét munkába állt, nagyobbik testvérét 1946. december 22-én 50 kW, majd az 1948-as rekonstrukciót követően 135 kW teljesítménnyel, 314 méteres antennatoronnyal helyezték üzembe – Budapest I. műsora 1949-től lett Kossuth néven országos főműsor, a Budapest II. pedig a Petőfi nevet kapta.
Az 1948-as koppenhágai egyezmény 1950-es életbe lépése után a Kossuth adó frekvenciája 539, a Petőfié 1187 KHz-re változott. Egy nagyarányú rekonstrukció után 1968-ban a 135 kW-os adót két 150 kW-os adó váltotta fel.
A sugárzás teljesítményének növelése érdekében 1977. február 16-án az ország geometriai középpontjában, Solton új, kétszer 1 MW-os adót helyeztek üzembe.
Ezután a lakihegyi „adó-matuzsálem” háttérbe szorult, sőt az 1980-as évek elején lebontásra ítélték. A közvélemény nyomására ettől végül elálltak, és a magyar ipartörténet e nagyszerű alkotása 1985-ben ipari műemléki védelmet kapott.
Az adót 2006-ban alaposan felújították, és ismét üzembe helyezték: egy hozzá kapcsolt hosszúhullámú adóberendezéssel olyan ipari rádiójeleket sugároz, amelyeket a hazai és a környező országok elektromos művei használhatnak egyebek mellett a közvilágítás fel- és lekapcsolásához.
1933-as átadása óta a torony Magyarország legmagasabb építménye (Kép forrása: Fortepan/ Rádió és Televízió Újság)
Az Antenna Hungária tulajdonában lévő antenna a solti nagyadó tartaléka is maradt: adókarbantartás vagy műszaki hiba esetén innen sugározhatják a Magyar Rádió adásait. A tornyot ipari alpinisták képzésére is használják.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![II. Népesség, település, életmód / 8. Budapest világvárossá fejlődése](/iI3Es/label/.cut-640x400/770.jpg)
8. Budapest világvárossá fejlődése
II. Népesség, település, életmód
- Időutazás a millenniumi ünnepségekre: 125 éve utazunk a Ligetbe a föld alatt
- Sokáig csak esernyővel lehetett átmenni a budai Alagúton
- Egykor a Városliget zenepavilonjai nyújtották a főváros legnépszerűbb szórakozását
- A gazdag és szegény gyermekek egyaránt birtokba vették a Városligetet a „boldog békeidőkben”
- Széchényi Ödön víziója által a világ második siklójával büszkélkedhet a főváros
- Az idők során szinte minden sportra biztosított lehetőséget a Városliget
- 800 mázsa lőport adott Ferenc József a budai Alagút építéséhez
- A kiállítások és vásárok hozták el az éjszakai fényt a Városligetbe
- Ostromok és újjáépítések kísérik végig a Vigadó történetét
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.