A Híradó nézettségét is túlszárnyalta a Ki mit tud?
2024. február 13. 08:20 Múlt-kor
Tehetség, szórakozás, életöröm – a Ki mit tud? című sorozat emberek millióit ültette a képernyők elé. Bár a politika kezdetben tartott a „dilettantizmus veszélyétől”, idővel a dübörgő szocializmus is osztozott a műsor hatalmas sikerén. 62 éve, 1962. február 13-án vetítették az első adást, amely megalapozta a további sikereket.
![Ki mit tud?](/iI3Es/article/main/.630x1260/64895.jpg?lavid=456336)
Az 1972-es döntő későbbi nyertesei, a Tavasz kamarakórus performansz közben
Fortepan / Szalay Zoltán
Korábban
Az első, 1962. február 13-án vetített adás után még senki sem hitte, hogy kevesebb mint fél év múlva, 1962. július 24-én emberek százezrei ülnek majd a televízió képernyője előtt este 7 óra 40 perckor – pedig ez is csak egy átlagos nap volt a dübörgő szocializmusban. Ekkor kezdődött a kultikus vetélkedő, a Ki mit tud? döntője, amely mai szemmel nézve is szórakoztató, egyben hiteles kordokumentumként is szolgál.
Honnan eredt az ötlet? A gondolat szellemi atyját ma már valószínűleg hiába keresnénk, ám annyi bizonyos, hogy a szálak a MOM Kultúrházban értek össze: ekkor még ugyan a szakavatott zsűri véleményezése nélkül, de minden tehetséges fiatal pódiumra léphetett a spontán szervezett tehetségkutatókon.
A műsor későbbi készítői tévékamerák előtt akarták megmutatni országnak-világnak a tehetségeket, de a „dilettantizmus veszélyére” hivatkozva első nekifutásra – felsőbb utasításra – elgáncsolták az ötletet. A józan ész idővel diadalmaskodott, a Ki mit tud? 1962-ben műsorra került. A kategóriák – mint például ének, zene, vers, próza, tánc – győztesei Helsinkibe, a Világifjúsági Találkozóra utazhattak.
A Népszava július 27-i cikkében propagandacélokra is felhasználta a műsort, amely – ebben a kontextusban – a „szocialista életöröm” kifejezésével volt egyenértékű: „De ki akarja behálózni a finn ifjúságot? A »Ki mit tud« győztesei? A Füttyös, aki Helsinkiben is madárdalával akar hatni az érzésekre? Vagy talán a kis bűvész — kártyamutatványaival? Kiktől és mitől védik a Nyugat »demokratái« az ezer tó országát?” – olvashatóak a „dekadens Nyugat” ellenében írott sorok.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Nem a győzelem, hanem a részvétel számít – tartja a mondás, amely a Ki mit tud? esetében is helytállónak bizonyult. Koncz Zsuzsa – aki Gergely Ágnessel az évad végén egy asztali lámpát vihetett haza a Corvin Áruház kínálatából –, a Metro együttes és a Benkó Dixieland Band sem ért el első helyezést, népszerűségük mégis a műsorban gyökerezett.
Úton Helsinki felé, 1962 (Kép forrása: Fortepan / Szalay Zoltán)
A győztesek között is született legenda: Kern András a paródia kategóriában aratta le a babérokat Pintér Gáborral. A mindössze tizennégy éves ifjú még azt a pimaszságot is megengedte magának, hogy kiszóljon a zsűritag Várkonyi Andrásnak – természetesen a közönség legnagyobb örömére.
Az első évadban az ének kategóriában Bakacsi Béla, a bűvészek között Gloviczki Péter, míg a vers kategóriában Németh Imre diadalmaskodott, továbbá különdíjat kapott Angyal János humorista és Hacki Tamás füttyművész is.
Humoros előkészületek 1976-ból (Kép forrása: Fortepan / Urbán Tamás)
A döntőről még Bárány Tamás is megemlékezett az Élet és Irodalom július 28-i számában, véleménycikkének az árulkodó Ki mit tud – és ki mit nem tud? címet adta. A baljós várakozások ellenére kifejezte elismerését: „jó volt, hasznos és eredményes ez a vállalkozás, bátran folytathatja a televízió.” Viszont fontos tanulságokra is rávilágított. Az önismétlést súlyos problémának tartotta: „A világ legizgalmasabb füttykoncertje, legvájtabb fülű parodistája is unalmas, ha egymásután kétszer látom ugyanazzal a produkcióval.” A szerző kiemelte azon aggályát is, hogy a hivatásos, tehetséges művészek az újonnan feltörő amatőrök árnyékába kerülhetnek.
Bölcsen állapítja meg azt az igazságot, amely majd 60 évvel később is megállja a helyét: „Amiről a tv előtti őskorban álmodni sem lehetett, amihez azelőtt munkában és művészi alázatban eltöltött hosszú esztendők kellettek: most szerencsés esetben öt perc alatt megvalósul – másfélmillió ember szivébe lophatja bele magát valaki […]” – a különbség a jelenkorhoz képest mindössze abban áll, hogy a televízió mellett ma már az online világban is megfigyelhető ez a jelenség.
A kamerák mögött, 1962 (Kép forrása: Fortepan / Kotnyek Antal)
A Ki mit tud? óriási sikerét követően nem volt kérdés, hogy lesz-e folytatás. A tíz évadot megért tehetségkutató sorozatban olyan hírességek tűntek fel, mint Sztevanovity Zorán (1963), Kovács Kati és Ungár Anikó (1965), Gálvölgyi János (1968, később mint műsorvezető is visszatért), a Hungária és a Neoton (1968), vagy a zsűri által kiejtett, de a közönség szeretetével mindig visszaszavazott Pokolgép (1983), valamint Falusi Mariann (1983).
A műsorvezetők között feltűnt a legendás Antal Imre, a zsűritagok között pedig számtalan korabeli szaktekintély – Rábai Miklós, Pernye András, Major Tamás, Szinetár Miklós, Vásárhelyi László, Faragó Laura, Petrovics Emil – kapott szerepet az évadok során.
A Ki mit tud? zsűrije az 1962-es évad döntőjében (Kép forrása: Fortepan / Szalay Zoltán)
A Magyar Televízió legendás tehetségkutatója a szocializmus éveinek felejthetetlen emléke maradt. Az 1970-es évekre az ország legnézettebb televíziós műsorává vált, a kezdetleges statisztikai módszerek alapján a nézettség olykor még a 80 százalékot is meghaladta – ezzel még a Híradót is megelőzte. Az utolsó, tizedik évad 1996-ban futott, ezután a műsor emlékezetes pillanatokat maga mögött hagyva, végleg nyugalomba vonult.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![I. Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra, pénzügyi és gazdasági ismeretek / 2. Hunyadi Mátyás uralkodása](/iI3Es/label/.cut-640x400/793.jpg)
2. Hunyadi Mátyás uralkodása
I. Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra, pénzügyi és gazdasági ismeretek
- Szinte teljesen ködbe burkolózik Szilágyi Erzsébet élete
- Bár kevés biztosat tudunk róla, rendkívül fontos szerepet játszott a magyar történelemben Szilágyi Erzsébet
- Magyarország történetéről szóló, elveszettnek hitt 16. századi kéziratot vizsgálnak a BTK kutatói
- A befolyásolható ifjú király előbb esküt tett Hunyadi Lászlónak, majd kivégeztette
- Sohasem vesztett csatát Mátyás legendás hadvezére, Kinizsi Pál
- Fényes győzelmet arattak Kinizsiék Kenyérmezőnél a portyázó törökök felett
- A kiéheztetés lassú, de biztos fegyverével kényszerítette térdre Ausztriát Mátyás király
- A skót klánalapító, a skizofrén és a püspök – öt királyi fattyú a magyar történelemből
- Akire a bakó negyedszer is lesújtott
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.