Különutas politikája miatt romlott meg Tito viszonya Moszkvával
2024. május 4. 10:35 MTI
44 éve, 1980. május 4-én halt meg Josip Broz Tito, Jugoszlávia egykori elnöke. Évtizedekig az ő személye tartotta össze a délszláv államalakulatot, a halála után kirobbant nemzetiségi ellentétek egy évtizeddel később véres polgárháborúhoz, Jugoszlávia széteséséhez vezettek.
Korábban
Tito születési adata vitatott, újabb kutatások 1892. május 8-ra teszik az időpontot, de Jugoszláviában május 25-én ünnepelték a napját. Horvát apától és szlovén anyától Josip Broz néven született egy kumroveci szegény parasztcsaládban, tizenöt gyermek közül hetedikként.
A lakatosszakmát tanulta ki, majd 1913-ban behívták a Monarchia hadseregébe. Az első világháborúban előbb a szerb frontra küldték, itt néhány hetet börtönben töltött háborúellenes propaganda miatt.
Később orosz fogságba esett, majd az októberi forradalom után a vörösök oldalán harcolt, és belépett a bolsevik pártba. 1920-ban orosz feleségével tért haza, s a Jugoszláv Kommunista Párt tagja lett.
1934-ben beválasztották a politikai bizottságba, ekkor vette fel a Tito mozgalmi nevet. 1935-től a moszkvai Komintern-központban dolgozott, és amikor az addigi pártvezetés a sztálini tisztogatások áldozatául esett, őt bízták meg az újjászervezéssel.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
Ho Si Minh és Tito 1957-es találkozása (Kép forrása: Wikipedia / Stevan Kragujević / CC BY-SA 3.0)
1937-ben tért haza, a párt 1940-es illegális zágrábi kongresszusán választották meg hivatalosan főtitkárnak. Jugoszlávia 1941-es német megszállása után a megszervezett partizánerők főparancsnoka lett.
1942 novemberében megalakította a Jugoszláv Népfelszabadító Hadsereget, amely túlélte a neretvai és sutjeskai csatákat, majd a szovjetekkel együtt verte ki a németeket. Még a háború alatt, a felszabadított területeken ideiglenes kormány alakult, s arról is döntöttek, hogy az új Jugoszlávia föderatív állam lesz.
A háború után az országot szovjet mintára szervezték át. Megszüntették a monarchiát, a vezetésből kiszorították a nem kommunistákat, az ellenzékieket (és később az elhajló kommunistákat is) az államvédelem félemlítette meg és bíróság ítélte el, és nemcsak Tito kultuszát építették ki, de még jugoszláv gulágot is Goli Otokon.
Tito azonban, akit 1953-ban Jugoszlávia elnökévé választottak, független balkáni külpolitikája miatt összeütközésbe került Moszkvával. Miután Sztálin beavatkozási kísérletei kudarcot vallottak, 1948-ban kizárták Jugoszláviát a Kominformból.
A propagandaháború, gazdasági bojkott és provokációk közepette az ország a Nyugathoz közeledett, a Szovjetunióval fenntartott kapcsolatok rendezésére csak Sztálin halála után, 1955 májusának végén került sor.
A mindkét tömbtől egyenlő távolságot tartó Tito Nehru indiai és Nasszer egyiptomi vezetővel kidolgozta az aktív el nem kötelezettség elveit, az el nem kötelezettek első csúcstalálkozóját Belgrádban tartották 1961-ben.
Az új jugoszláv szocializmus-modell némi liberalizációval járt, a központi szervek hatáskörét és az állami tervezést a munkás-önigazgatás korlátozta, ugyanakkor a részben a hat tagállamba (Szlovénia, Horvátország, Szerbia, Montenegró, Bosznia-Hercegovina és Macedónia) került hatalom a belgrádi központ ellenlépéseit váltotta ki.
II. Erzsébet brit királynő és Tito Belgrádban, 1972 (Kép forrása: Wikipedia / Stevan Kragujević / CC BY-SA 3.0 rs)
A megosztott vezetésből Tito először 1966-ban a centrista szerb Rankovićtól, majd hat évvel később a szerb és horvát liberális decentralizálás híveitől szabadult meg.
Az 1974-es új alkotmány a hat tagállam és a két tartomány (Vajdaság és Koszovó) egyenlőségére épült, ami erősítette az albán nacionalizmust, ugyanakkor a horvátok és főként a szerbek elégedetlenségét váltotta ki.
1980 januárjában a romló egészségű Tito fél lábát amputálni kellett, állapota ezután gyorsan romlott és 1980. május 4-én meghalt. Temetésén egymillió ember, 35 államfő, 24 kormányfő és 46 külügyminiszter, továbbá több száz kommunista és munkáspárt, népi felszabadító mozgalom küldöttsége vett részt.
Titót a jugoszláv államszövetség nem sokkal élte túl. A decentralizáció kudarcot vallott, az önigazgatás mellett fennmaradt a párt hatalmi monopóliuma, egyre éleződtek a nemzetiségi feszültségek, az ország egy évtized múlva káosz közepette, véres háborúkban esett szét.
Tito megítélése ma is vitatott: életében csak magasztalni volt szabad, halála után Zágrábban renegát horvátnak, Belgrádban szerbfalónak tartották. Horvát bírálói nem bocsátják meg a „horvát tavasz” 1972-es elfojtását, a szerbek az 1974-es alkotmányt.
A belgrádi parlamentből kirakták a képét, a róla elkeresztelt városok és utcák sorra visszakapták eredeti nevüket. Horvátországi emlékművét szülőfalujában, Kumrovecben 2004-ben felrobbantották, ugyanakkor éppen nemrégiben lett újra látogatható évtizedeken át bezárt mauzóleuma Belgrádban.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![IV. Politikai berendezkedések a modern korban / 18. Az ENSZ és az Európai Unió](/iI3Es/label/.cut-640x400/779.jpg)
18. Az ENSZ és az Európai Unió
IV. Politikai berendezkedések a modern korban
- 1948 óta a „visszatérés joga” áll az izraeli-palesztin konfliktus középpontjában
- 26 éves az Európai Unió
- Tényleg nem tett meg mindent az ENSZ a magyar ügy érdekében 1956-ban
- Botrányok övezték az egyik legnagyobbb ENSZ-szervezet történetét
- A gázai lőporos hordó - az arab-izraeli konfliktus története
- 10 tény a ruandai népirtásról
- 60 éve lett vége a hidegháború legvéresebb konfliktusának
- Az ENSZ-re sózta London Palesztinát
- Viták a közös európai történelem kapcsán
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.