Halála évfordulójára megújult Teleki Pál miniszterelnök síremléke Gödöllőn
2023. október 31. 13:21 MTI
Teleki Pál születésének 144. évfordulójára felújították az egykori miniszterelnök síremlékét és annak környezetét Gödöllőn, a máriabesnyői régi temetőben.
![Teleki és Baden-Powell](/iI3Es/article/main/.630x1260/64235.jpg?lavid=449890)
Teleki Pál (j) és Robert Baden-Powell, a cserkészet nemzetközi alapítója az 1933-as gödöllői dzsemborin (Fortepan / Jóna Dávid)
Korábban
Magyarország egykori miniszterelnökének nyughelye több mint egymillió forintból újult meg a Nemzeti Örökség Intézete jóvoltából – olvasható a NÖRI hétfői közleményében.
Az intézet a síremlék megújítása mellett úgynevezett okos parcellakővel is megjelölte a máriabesnyői régi temetőt. Az okos parcellaköveken található QR-kódok az intézet honlapján a Nemzeti Sírkert azon védett sírjaira mutatnak, amelyek az adott temetkezési helyen találhatók. Ezen keresztül a látogatók megismerhetik a temető védett sírjait és a bennük nyugvó emberek életrajzát is.
A síremlék átadóján Vécsey László, a térség fideszes országgyűlési képviselője Teleki Pál személyével kapcsolatban azt hangsúlyozta, hogy évszázados magyar dilemma, hogyan lehet a nagyhatalmak ütközései közepette egy független, semleges országot megtartani, Harrach Péter, a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság elnöke pedig arra mutatott rá, hogy Teleki Pál nemcsak a magyar történelem kimagasló személyisége, hanem egy európai politikus volt, akinek gondolatai összecsengenek a mai magyar törekvésekkel, és a birodalmakkal szemben a szabad nemzetek európai közösségét képviselte.
Kép forrása: Nemzeti Örökség Intézete / Facebook
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
Móczár Gábor, a Nemzeti Örökség Intézetének főigazgatója elmondta: itt az ideje a Teleki Pálhoz hasonló történelmi személyiségeket a regnálásuk alatt zajló történelmi eseményektől függetlenül szemlélni és személyiségükhöz mérten megítélni.
Péterfi Gábor történész, Gödöllő önkormányzati képviselője az ünnepségen felidézte: Teleki Pál volt az a politikus, aki főcserkészként a cserkész világtalálkozót Magyarországra, ezen belül Gödöllőre hozta 90 évvel ezelőtt, ezzel a trianoni békediktátum után Magyarország elszigeteltségét jelentősen csökkentette.
Széki Teleki Pál gróf erdélyi arisztokrata családban született 1879. november 1-jén. Közéleti pályáját 1904-ben Szatmár vármegyei szolgabíróként kezdte, majd országgyűlési képviselővé választották. 1909-ben nevezték ki a Földrajztudományi Intézet igazgatójának, később az MTA levelező tagja lett. Az első világháborúban önkéntes főhadnagyként szolgált, 1919-ben részt vett a tanácskormány ellen szerveződő szegedi ellenkormányban. 1920-ban a trianoni békeszerződésről tárgyaló küldöttség tagja volt, de a néprajzi viszonyokat tükröző, híres „vörös térképével” sem tudta elérni, hogy a győztes hatalmak Magyarország megcsonkításakor figyelembe vegyék az általuk is deklarált etnikai elvet.
Kép forrása: Nemzeti Örökség Intézete / Facebook
1920 márciusától külügyminiszter, júliustól 1921 áprilisáig kormányfő volt, majd neki kellett a parlamenttel ratifikáltatnia a trianoni békediktátumot. Fellépett a fehérterror tiszti különítményesei ellen, kisebb földreformot hajtott végre, ugyanakkor bevezette a botbüntetést és Európa első „faji” jogszabályát, a numerus clausust. Tisztségéről az első királypuccs után lelkiismereti okokból mondott le, miután királypártiként kiéleződött a viszonya Horthy Miklós kormányzóval.
Főcserkészként vezette a hazai cserkészmozgalmat, folytatta tudományos munkásságát is, tanszékvezető és egyetemi rektor, az Eötvös Kollégium kurátora, az értelmiségi elitképzés irányítója volt, 1925-ben akadémikus lett. Több tudományos intézetet hozott létre, és a revíziót igyekezett tudományos érvekkel alátámasztani.
1938-ban ismét országgyűlési képviselővé választották, 1939 februárjában újra miniszterelnök lett. A második világháború kitörése előtt elutasította, hogy a Lengyelországot lerohanó német hadsereg szerelvényei keresztülhaladjanak az országon, a lengyel vereség után a közös határon át több tízezer lengyel menekültet fogadott be.
Nem engedett a Jugoszlávia lerohanására készülő Hitlernek, aki azt akarta, hogy a magyar hadsereg is vegyen részt a hadműveletben, majd nem látván kiutat, 1941. április 3-án éjjel főbe lőtte magát.
Halála után a Kerepesi temetőben temették el, hamvait 1947-ben a Gödöllő melletti Máriabesnyő temetőjébe helyezték át.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![Anno](/iI3Es/label/.cut-640x400/495.jpg)
Anno
- A kataklizma, ami elhozta a portugál gyarmatbirodalom végét
- Az elektromos jelzőlámpával világelső lett a forgalmi káosz legyőzésében Cleveland városa
- A lámpásokból kifogyó olaj mentette meg Whitehaven kikötőjét a „rebellis” amerikaiaktól
- Bosszúvágy, pénzhiány, hatalmi intrikák: a keresztesek pusztítása Konstantinápolyban
- Patton tábornokot előbb az amerikaiak, majd a szovjetek próbálhatták meg eltenni láb alól
- Végső elkeseredésében választotta a halált az első világháború utolsó percében elesett katona
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.