Ferenc József jobbkeze, flottaparancsnok és kormányzó, majd egy letűnt korszak jelképe – ki volt valójában Horthy Miklós?
2018. február 9. 13:08 MTI
61 éve, 1957. február 9-én halt meg Horthy Miklós, a két világháború közötti Magyarország mai napig ellentétes megítélésű kormányzója. Végakaratához hűen hamvait csak a szovjet csapatok Magyarországról való kivonulása után, 1993-ban hozták haza s temették újra Kenderesen, nem állami szertartás keretében.
Korábban
1868. június 18-án született Kenderesen nemesi családban, apja, nagybányai Horthy István a főrendiház tagja volt. Gimnáziumi tanulmányait Sopronban végezte németül, majd 1882-től a fiumei tengerészeti akadémia növendéke lett. A törekvő és kiválóan sportoló fiatal tiszt gyorsan emelkedett a ranglétrán, 1909-től az általa igen tisztelt Ferenc József szárnysegédje volt.
Az első világháború kitörésekor sorhajókapitányi rendfokozatban a Habsburg csatahajó parancsnokává nevezték ki, majd a flotta legkorszerűbb hajóját, a Novarát irányította. 1917-ben áttörte az otrantói tengeri zárat, az ütközetben ő maga is komoly sebesüléseket szenvedett; későbbi kultuszának egyik fontos eleme volt „az otrantói hős” képe. A háborús vereség 1918-ban már ellentengernagyként és a flotta parancsnokaként érte.
A Tanácsköztársaság idején a szegedi ellenforradalmi kormány úgynevezett nemzeti hadseregének fővezére lett, a kormány augusztusi lemondása után Siófokon rendezte be főhadiszállását. Önálló katonai igazgatást vezetett be a Dunántúlon, a különítményesek megtorló akcióit, a „fehérterrort” ugyan nem támogatta, de nem is tett ellene semmit. Emlékirataiban elismerte a bűntettek tényét, de nem vonta kétségbe létjogosultságukat: „A földre szabadult poklot még senki sem csendesítette le azzal, hogy angyalszárnyakkal legyezgette” - írta.
A Budapestet megszállva tartó románok távozása után, 1919. november 16-án fehér lovon vonult be a fővárosba. A mögötte álló haderő és a zűrzavarnak véget vetni akaró antant nyomására a nemzetgyűlés 1920. február 27-én elfogadta az állami főhatalom ideiglenes gyakorlásáról szóló törvényt, amely az államfői teendők ideiglenes ellátására bevezette a kormányzó intézményét. Március 1-jén a tisztségre Horthyt választották meg, létrejött a király nélküli királyság. (A kormányzó jogkörét később többször bővítették.)
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
A trónjáról lemondott IV. Károly 1921-ben kétszer is megkísérelte a visszatérést, de Horthy - jóllehet hűséget esküdött neki - a kisantant fenyegetései miatt nem volt hajlandó átadni a hatalmat. A nemzetgyűlés a második királypuccs után, 1921. november 6-án - Magyarország történetében immáron harmadszor - kimondta a Habsburgok trónfosztását. Horthy helyzete végleg megszilárdult, megkezdődhetett az igazi konszolidáció.
A kormányzó Bethlen Istvánt nevezte ki a kormányfői tisztségbe. A következő évtizedben sikerült a gazdasági újjáépítés, másfelől viszont sok tekintetben konzerválódtak a háború előtti állapotok, a parasztság helyzete a földosztás ellenére is nyomorúságos maradt. A nagy gazdasági világválság megroppantotta Magyarországot is, Bethlen 1931-ben távozni kényszerült, őt Károlyi Gyula, majd 1932-ben a feltétlen Mussolini-barát, a náci Németország felé nyitó Gömbös Gyula követte.
A harmincas években bekövetkezett az, amit Horthy el akart kerülni: felerősödtek a szélsőségesek, a politikai rendszer pedig a parlamentarizmus keretei ellenére is egyre inkább jobbra tolódott. Az egymást követő kormányok fő külpolitikai céljuk, a trianoni határok revíziójának teljesülését a német és az olasz tengelytől remélték, átmenetileg sikerrel, a bécsi döntések nyomán jelentős területek kerültek vissza. Horthy maga többször járt Németországban, de Hitlert nem szívelte, ami kölcsönös volt.
A második világháború kitörése után Magyarország a fegyveres semlegesség politikáját követte, de a revízió áraként a mozgástér egyre szűkült, és Jugoszlávia német lerohanása idején, 1941 tavaszán a konfliktus már nem volt elkerülhető. Az ország 1941 júniusában belépett a háborúba, és a szovjet frontra küldte a tragikus sorsú 2. magyar hadsereget. Itt szolgált fia, Horthy István, a kormányzó-helyettes, aki 1942 nyarán repülőgépének máig tisztázatlan okból történt lezuhanása miatt meghalt. Horthy támogatta a Kállay-kormány hintapolitikáját, a titkos béketapogatózásokról azonban a németek is tudomást szereztek.
A kormányzót Klessheimbe hívták tárgyalni, hogy ne tudja megakadályozni az ország 1944. március 19-i német megszállását. Az év során még sikerült lemondatnia a feltétlen németbarát Sztójay Dömét, helyére Lakatos Gézát nevezte ki kormányfővé, majd nyáron - késve és külső nyomásnak is eleget téve - leállította a zsidók vidéken már megkezdődött deportálását. Horthy támogatta az 1944. októberi elvetélt kiugrási kísérletet, de miután a Gestapo elrabolta Miklós fiát, október 16-án aláírta lemondását, és átadta a hatalmat a nyilas „nemzetvezető” Szálasi Ferencnek.
Másnap családjával együtt a bajorországi Weilheimbe internálták, és az SS őrizetére bízták. 1945 májusában amerikai fogságba került, s még az is felmerült, hogy háborús bűnösként állítsák bíróság elé, ami teljesen megdöbbentette. Végül csak tanúként hallgatták meg a Magyarország német helytartója, Edmund Veesenmayer elleni perben, de haza már nem engedték (ő maga azt szerette volna, ha visszakapja tisztségét, és tárgyalóasztalhoz ülhet a békekötéskor). A hetvenhét éves politikus már egy letűnt korszak jelképe volt, amit nemsokára ő maga is belátott, és visszavonult a politikától.
Családjával a Lisszabonhoz közeli Estorilban telepedett le, és megírta emlékiratait. Az 1956-os forradalom új reménnyel töltötte el, de a szabadságharc eltiprása megviselte, apátiába esett. Horthy Miklós néhány hónappal később, 1957. február 9-én halt meg, végakaratához hűen hamvait csak a szovjet csapatok Magyarországról való kivonulása után, 1993-ban hozták haza s temették újra Kenderesen, nem állami szertartás keretében.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![Kádár](/iI3Es/label/.cut-640x400/211.jpg)
Kádár
- Bár szakmai tapasztalata nem volt, mégis az MTI személyzeti vezetője lett Kádár János felesége
- Kádárné Tamáska Mária, az „öreg” felesége
- Negyven éve mutatták be az István, a királyt
- Megfigyelések egy tűrtté vált sportágról: a rögbi meghonosodása Magyarországon
- „Akarom, tudd, mi a fene van velem” – Tamáska Mária, az „öreg” felesége
- „Akarom, tudd, mi a fene van velem” – Tamáska Mária, az „öreg” felesége
- Szerelem az illegális kommunista mozgalomban: Kádár János és az ő Piroskája
- Mit keresett Fidel Castro 1972-ben Budapesten?
- Mit keresett a Szent Korona Amerikában?
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.