A sárosdi Esterházy-kastély
2024. április 9. 18:05 Herczeg Renáta
A Fejér vármegyében található Sárosdot a XIX. században az izgalmakkal teli vadászélete okán sokat emlegették. Az itt élő Esterházyak rezidenciája eleinte keleties, meseszerű hangulatával, később pedig lakóinak visszafogottságával érdemelte ki a figyelmet.
![Esterházy kastély](/iI3Es/article/main/.630x1260/65228.jpg?lavid=461017)
Korábban
Az Esterházy család cseszneki ágából származó Esterházy Ferenc (1670–1746) főispán 1700-ban vásárolta meg a környező területekkel együtt a sárosdi birtokot, majd mivel gyermek nélkül hunyt el, unokatestvére, Esterházy János (1691–1744) és leszármazottjai vitték tovább az uradalmat.
Rezidenciájuk valamikor az 1770-es évek elején épült fel, de hamarosan öngyilkosság vetett árnyékot a falakra, ugyanis Esterházy Pál (1761 k.–1808) önkezével vetett véget életének, és itt temették el.
Talán az óriási méretű adóssága vagy a saját katonái által a fején ejtett lövés hozadékaként fennálló elmeháborodottsága vezetett a tragédiájához Az okot máig homály fedi, de ő volt az első Esterházy, akit Sárosdon temettek el.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Az uradalom első világkorát is Pálhoz köthetjük, aki elkezdte a régi lakhely felújítását, majd halála után özvegye, Csáky Jozefa (1775–1841) grófnő folytatta a ház és a park kiépítését. Ezt az anyósa is támogatta, aki 31.000 forintnyi hagyatékában megadta, hogy azt a birtok fejlesztésére használják fel.
Az asszony a kastélykerten kívül húzódó, közel 100 holdas mocsarat lecsapolva termékeny, allékkal felosztott ültetvényt és angolkertet hozott létre. Az istállókba fajtiszta állatokat telepített, a róla elnevezett dús Jozefa-erdőbe szigettel, pihenőkkel kényelmessé, szobrokkal pedig művészivé varázsolt tavakat alakított ki.
Az egyik szobor Dianát, a vadászat istennőjét ábrázolta, akinek arcvonásaiban a vadászként is elismert grófnő vonásait lehetett felfedezni. A tíz részre osztott területen végigfutó fasorok a majorságok központjába vezettek, ahol a gazdasági épületek és gazdatiszti házak álltak. Igazi utópisztikus területté vált a régi mocsár.
A cikk teljes terjedelmében a Múlt-kor történelmi magazin 2024. tavaszi számában olvasható.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![I. Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra, pénzügyi és gazdasági ismeretek / 1. A középkori város és a céhes ipar](/iI3Es/label/.cut-640x400/792.jpg)
1. A középkori város és a céhes ipar
I. Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra, pénzügyi és gazdasági ismeretek
- A felnőttek több mint tizede szenvedhetett rákos megbetegedésben a középkori Angliában
- Valóban annyira mocskosak voltak a középkori emberek?
- Miért hordtak röhejesen hosszú orrú cipőket a középkorban?
- A légszennyezés már a középkorban is fenyegette az emberek egészségét
- A római maradványoktól a sártengerekig – milyen volt a középkor útjain közlekedni?
- Valóban nem ittak vizet a középkorban?
- Az EU középkori elődje: a Hanza-szövetség
- Többet dolgozunk, mint a középkori jobbágyok
- Hogyan lett a középkor a sajtkészítés virágkora?
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.