Magányos őrült vagy valódi terrorista volt a biatorbágyi vonatrobbantó, Matuska Szilveszter?
2023. szeptember 13. 09:50 Múlt-kor
Korábban
Ki a tettes?
A személyes tragédiák mellett a politikumot, és a kíváncsi tömeget is a „ki a tettes?” kérdése foglalkoztatta. A korabeli közhangulat megértéséhez szükséges az 1930-as évek viszonyainak ismerete: a gazdasági világválsággal a kapitalizmusba vetett hit is megrendült, a kommunizmus reményteli alternatívát jelenthetett a dolgozó népnek, így Európa politikai vezetőit a vörös veszedelem kísértette. Ennek fényében nem meglepő, hogy a kommunizmust üldöző Károlyi Gyula és kormánya egy nagyobb terrorhullám egyik első cselekményének tekintette a biatorbágyi merényletet.
A kommunista konspiráció gyanúja tehát nem volt légből kapott – noha igazolható sem. A tudósítások ennek ellenére mégis a kommunizmust és Moszkvát tették felelőssé a terrorcselekményért. A 8 Órai Újság kritikusan jegyezte meg: „Mit használ az előrelátás és óvatosság a hidegvérű banditákkal szemben, akik Moszkva parancsait teljesítik […]?!” A Friss Ujság szeptember 15-i számában szintén ítéletet hirdetett: „A magyar ember természetével és egyenességével ellenkezik még a gondolata is annak, hogy ártatlan emberek pusztulásával tetézze a nehéz idők nyomorúságát és elkeseredését. […] ugyanaz a sötét moszkvai kéz rendezhette ezt a vérfürdőt, amely a berlin – kölni és bukarest – brailai vasútvonalakra is pokolgépet helyezett. Itt a nemzetközi anarchia pokoli merényletéről van szó.”
Emberek kutatnak sebesültek után a romok közt (Kép forrása: Fortepan/Fortepan)
A vidéki orgánumok sem hallgatták el az eseményt: a Dunántúl címet viselő lap a regionális vonatkozások, valamint a bátaszéki asszonyok és gyermekek elvesztése miatt is megemlékezett a szerencsétlenségről. A vádló, kommunistaellenes hang itt is tetten érhető: „Tetemre kell hívni annak a tábornak lelkiismeretét, amely magát kommunistának vallja!” Ezzel szemben akadtak tárgyilagosabb, ítélkezésmentesen író lapok is. A Budapesti Hírlapnál vörös veszélyről olvasni sem lehetett: „Hajnalban a csendőrök és rendőrök két gyanusított embert őrizetbe vettek és megkezdték kihallgatásukat.”
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
A terrorcselekményre válaszul statáriumot hirdettek, melyet egy héttel később, szeptember 20-án minden államellenes szervezkedéssel gyanúsítható személyre kiterjesztettek. Leipnik Márton és hírhedt „kommunista bandája” is a figyelem kereszttüzébe került, továbbá a helyszínen talált levélrészlet is a kommunista gyanút igazolta: „Munkások, nincsen jogotok, hát majd mi kieszközöljük a kapitalistákkal szemben…”
A kapitalizmus, a munkások és a jogfosztottság érzése: mind egyértelművé tette az államvezetés számára, hogy hajtóvadászatot kell indítani a szélsőbaloldaliak ellen. Matuska Szilveszter „felbukkanása” azonban árnyalta a korábban vörösre festett képet.
Matuska Szilveszter, a rejtélyes elkövető
A rejtélyes sorsú elkövető az első világháborúban főhadnagyi rendfokozatban szolgált, majd vállalkozóként (ingatlanspekuláns és kereskedő) dolgozott, a világgazdasági válságban tönkrement, találmányait visszautasították. A megcsömörlött Matuska életútjának ismeretében lehetett egy szerencsétlen „kortünet”, csakúgy, mint politikai aktivista.
Bécsben tartoztatták le október 7-én, és ítélték 6 év börtönre. Mint utóbb kiderült, „álsebekkel” a tragédia helyszínén is jelen volt, ahol zavartan viselkedett, és a vizsgálatok rávilágítottak, hogy neve nem szerepelt az utaslistán. Eleinte az őrült szerepét játszotta, de október 16-án minden tettét – osztrák és német bűncselekményeket is – beismerte, Magyarországon távollétében is halálra ítélték. Miután hazaérkezett, az ítéletet életfogytiglanra változtatták, és a váci fegyházban töltötte börtönéveit egészen 1944-ig, amikor a Vörös Hadsereg bevonulását övező zűrzavarban rejtélyes körülmények között, nyom nélkül eltűnt.
A statárium egészen 1932 októberéig érvényben maradt, a kommunisták üldözése folytatódhatott: ennek az üldözéshullámnak vált áldozatává Fürst Sándor és Sallai Imre is, 1932. július 28-án. Ugyan a mai szakirodalom inkább az őrült, kiábrándult, magányos terrorista képéhez ragaszkodik, a kommunista szálak továbbra sem kizárhatóak. Matuska bűnösségét az is árnyalja, hogy ő maga azt hihette, tehervonatot fog felrobbantani: a menetrend szerint aznap éjszaka egy tehervonatnak kellett volna előbb érkeznie, de – a történelmet is befolyásoló – forgalmi változás következett be.
A „nagytakarítás” utáni látkép (Kép forrása: Fortepan/Fortepan)
Az összeesküvés-elméletek a mai napig virágkorukat élik, noha bizonyíték hiányában egyik politikai oldal sem vonható felelősségre. A híd a csodával határos módon nem dőlt össze, október 3-án már újra jártak a vonatok. Az 1970-es évek végétől a MÁV már nem használta vasúti közlekedésre az építményt, amelyet 1996-ban helyreállítottak, és ma ipari emlékműként tartják nyilván.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák / 16. Reformáció és katolikus megújulás](/iI3Es/label/.cut-640x400/807.jpg)
16. Reformáció és katolikus megújulás
V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
- Színlelt emberrablás mentette meg Luther életét a birodalmi átok kimondása után
- A leves, amely megállított egy háborút
- Saját pénzén, pápai elismerés nélkül alapította meg egyetemét Pázmány Péter
- A kapitalizmus fejlődéséhez is hozzájárultak Kálvin János tanai
- Luther Mártont majdnem agyonütötte egy villám, megfogadta, ha túléli, szerzetesnek áll
- Eleinte nem akart egyházszakadást, később már Antikrisztusnak nevezte a pápát Luther
- A társadalmi homogenizáció véres eszköze – így született az inkvizíció
- Angyalok vagy egy trágyadomb miatt élhették túl a zuhanást a prágai defenesztráció áldozatai?
- Csak híveket akartak toborozni az egyházak a boszorkányüldözéssel?
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.