Értetlen és ellenséges légkörben kezdődött a magyar állatorvosi oktatás
2023. február 6. 09:50 Múlt-kor
A magyar állatgyógyászati képzés története a budai Helytartótanács rendeletével vette kezdetét, ami a Pesti Egyetemen állatgyógyászati tanszéket létesített. Bár az intézet számos változáson és nehéz időszakon ment keresztül, az általa nyújtott képzés világviszonylatban is kitűnőnek minősült és minősül. 1787. február 6-ától létezik Magyarországon állatorvosi szakoktatás.
Korábban
A 18. századi magyar oktatás legfelsőbb szintű intézménye a Pesti Királyi Tudományegyetem, a Pázmány Péter által 1635-ben Nagyszombatban alapított, majd Budára, 1784-ben pedig Pestre költöztetett egyetem jogutódja volt. A Pestre költözéskor II. József elrendelte egy állatgyógyászati tanszék felállítását, amelynek előkészítését, illetve a megszervezésre alkalmas személy kijelölését Johann Amadeus Wolfsteinre, a bécsi állatorvosi intézet professzorára bízta.
Wolfstein fedezte fel azt az embert, akinek neve aztán egybeforrt a korai magyar állatorvosi oktatással, az akkor éppen orvosjelölt Tolnay Sándort. Tolnay az uralkodótól 200 forintos ösztöndíjat kapott a külföldi állatorvosi intézetekben való tanulásra, tapasztalatszerzésre.
Az orvosi és állatorvosi diplomát is magáénak tudó Tolnay 1786 decemberében kapta meg a megbízást a „baromorvoslás ismeretének” oktatására, a Helytartótanács pedig február 6-án rendelte el az illetékes tanszék megszervezését a Tudományegyetem orvosi karának keretein belül.
Tolnay és segítői évtizedeken át rendkívül nehéz körülmények között, minimális felszereléssel és anyagi eszközökkel ellátva vezették az orvosi kar mostohagyerekének tekintett, alacsony társadalmi státusszal rendelkező állatorvosi tanszéket. A tudományos és hivatalos körök lenézésén túl az állattenyésztők értetlen, sokszor ellenséges hozzáállásával is meg kellett küzdeniük. Tolnay utódai sem voltak könnyebb helyzetben: a tanszék, mely 1851-ben önállósult Magyar Királyi Állatorvosi Intézet néven, majdnem egy évszázadon át sokszor a puszta fennmaradásáért harcolt.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Az Állatorvostudományi Egyetem budapesti campusa (Wikipedia / Terbócs Attila / CC BY-SA 4.0)
A változást Tormay Béla 1875-ös igazgatói kinevezése hozta el, akinek miniszteri tanácsosként, Trefort Ágoston közeli barátjaként, emellett kitűnő állatgyógyász szakemberként minden lehetősége megvolt rá, hogy az állatorvosi képzést és az annak immár (miután az orvosi karon megszűnt az állatjárványtan oktatása) egyedül otthont adó intézményt fellendítse.
Az ő munkásságára alapozva vált az Intézet előbb 1890-ben Magyar Királyi Állatorvosi Akadémiává, immár négy évfolyamos, felsőfokú oktatást nyújtva, majd 1899-ben Hutÿra Ferenc igazgatósága alatt és vezetésével egyetemi jellegű Magyar Királyi Állatorvosi Főiskolává.
Az intézmény fejlődését elősegítette a korszerű, az oktatás speciális követelményeinek megfelelő épületekbe költözés 1880–1881 között, illetve a kiváló szakemberekből formálódó tudományos műhely szellemi légköre is. A már említett Hutÿra Ferencen kívül olyan neves tudósok vettek részt az oktatásban, mint Marek József, Azary Ákos, Preisz Hugó, Magyary-Kossa Gyula, vagy Aujeszky Aladár.
Tolnay Sándor szobra a Kossuth téren (Wikipedia / Derzsi Elekes Andor / CC BY-SA 3.0)
Munkálkodásuk az Állatorvosi Főiskolát nemzetközi szinten is elismert, Európa hasonló iskoláival vetélkedő színvonalú képzést nyújtó intézménnyé tette. A Hutÿra és Marek által írt állatorvosi tankönyvet több nyelvre lefordították, világszerte alkalmazva annak tananyagát és módszertanát.
1934-ben a főiskola elvesztette önállóságát, és költségvetési racionalizálás okán az újonnan alakított József nádor Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem égisze alatt összevonták a József Műegyetemmel, a Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Karával és a Bánya- és Erdőmérnöki Főiskolával.
A következő évtizedek a gyakori átszervezés jegyében teltek: 1945-ben a Magyar Agrártudományi Egyetem állatorvosi karává vált, majd 1952-ben önállóságát visszanyerve Állatorvostudományi Főiskola néven folytatta működését. Tíz évvel később, 1962-ben egyetemi státuszt kapott, ezt a 2000-ben lezajlott, a Szent István Egyetembe történő integrációjáig meg is őrizte.
2016-ban aztán az Állatorvos-tudományi Kar ismét kivált az egyetemből, és újra Állatorvostudományi Egyetemként folytatja a képzést. Jelenleg 1900 hallgató, köztük 650 külföldi diák látogatja a három képzési nyelvű intézményt.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés / 18. IV. Béla uralkodása és a tatárjárás](/iI3Es/label/.cut-640x400/809.jpg)
18. IV. Béla uralkodása és a tatárjárás
VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés
- Élete utolsó évtizedét a fiával való háborúskodással töltötte IV. Béla király
- Apja és fia tevékenysége is árnyékot vetett IV. Béla uralkodói törekvéseire
- Kétnapi járóföldre mindent holttestek borítottak a muhi csata után
- A legenda szerint Árpád-házi Szent Kinga imádsága mentette meg Lengyelországot a tatárdúlástól
- Mégsem az extrém időjárás kergethette ki a tatárokat a Kárpát-medencéből
- Batu kán és a szláv favágók
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.