Így fogyasztottunk a Kádár-rendszerben
2021. október 11. 09:38 Múlt-kor
Korábban
A fogyasztói szocializmus „mintaországa”
Noha a közgazdaságtan kimutatta, hogy a Kádár-korszak életszínvonal-emelése egy mesterséges buborékban zajlott, a statisztika világosan rámutat, miért érződött könnyebbnek a mindennapok küzdelme. A „felzárkózás” tézise a jóléti államokhoz ugyanakkor csalóka, a béke éveiben nem a teljesítmény, hanem az emberiség általános, technológiai fejlődése is okozója volt a relatív kedvező hazai eredményeknek.
A mítoszokkal ellentétben a Kádár-korszak kereseti viszonyai nem voltak kiegyenlítettek. A társadalom nem az elvártaknak megfelelően homogenizálódott, a foglalkoztatási átrétegződés és az elitcsere újraírta a játékszabályokat. Ennek ellenére vitathatatlan, hogy a havi bruttó átlagkeresetek 1960-tól kezdve emelkedtek, a növekedést a reáljövedelmekben és a fogyasztási indexben a KSH adatai is alátámasztják.
Havi bruttó átlagkeresetek (Ft) és arányuk a 1960-as referenciadátumhoz mérten (%) | Egy főre jutó reáljövedelem index (%) | Egy főre jutó fogyasztás index (%) | |
---|---|---|---|
1960 | 1575 (100%) | 100 | 100 |
1965 | 1766 (112%) | 118 | 115 |
1970 | 2222 (141%) | 159 | 150 |
1975 | 3018 (192%) | 199 | 185 |
1980 | 4098 (260%) | 216 | 208 |
1985 | 5961 (378%) | 236 | 225 |
1989 | 10571 (671%) | 250 | 251 |
Az igazságtalanságoktól mentes bérrendszer és a vagyoni különbségek nélkül működő társadalom modellje a szocializmus illúziói közé tartozott. Valuch Tibor, a Mindennapi történeteink című tanulmánykötet szerzője kutatásaival támasztotta alá, hogy a nagyvállalatok vezetői, valamint az állami és a politikai élet tisztségviselői messze átlagon felüli bérezésben részesültek. Kádár János, a Központi Bizottság titkára 1973-ban 15 000 forintot keresett, a politikai vezetés átlagbére 1983-ban jelentős szórással 9100 Ft körül alakult: a belkereskedelmi miniszter 19000 Ft-os jövedelmével abszolút kiemelkedett politikustársai közül.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ecfee62640b27ceff6456f5cf0e4470d.jpg)
Már az 1970-es évek végén 9000 Ft körüli havi jövedelmet tehettek zsebre a nagyvállalatok vezérigazgatói, ez közel háromszorosa a kor átlagának. Az 1960-as évek második felében egy, a munkaidejével jól sáfárkodó orvos éves bére sokszorosa volt az országos átlagnak. A pártvezetés hiába akarta meghaladni a kapitalizmust, az extra juttatások még nagyobbá tették a szakadékot: a szerencsés kiváltságosok szolgálati gépkocsit, lakást és telefont is kaphattak.
A jómódúak köre fokozatosan bővült, egyre többen függetlenedtek a hiánygazdaságtól, a milliomosok száma az 1970-es évek elejétől az 1980-as évek közepéig közel tízszeresére nőtt: az „újravagyonosodás” a részben legális, részben illegális kiegészítő foglalkozások révén zajlott le. A takarékbetét-állomány 1960-ban még csak 5,5 milliárd, 1987-ben már 286 milliárdra rúgott.
A saját lakás, a nyaraló, sőt, az autó is presztízsértékű befektetésnek számított. 1978-ban a bruttó átlagbér nem érte el a havi 4000 forintot, ennek fényében a Skoda irreálisan magas, 84 ezer forintos, valamint egy 54 négyzetméteres lakótelepi lakás 4-500 ezer forintos ára megfizethetetlennek tűnik. Míg az alapvető élelmiszerek költségeit mesterségesen tartották alacsonyan – ennek ékes példája a 3,60-as kenyér – addig a „luxuscikkeket” csak a második gazdaságból, bevásárlóturizmusból, extra jövedelemkiegészítéssel engedhették meg maguknak a szorgalmas gyűjtögetők.
Sikeresen aknázták ki ezeket a lehetőségeket a külföldön haknizó élsportolók, akik teljesítményüket gazdasági előnyökre válthatták. Szintén a jómódúak közé sorolhatóak az elismert színészek, rendezők, írók, sőt képzőművészek is, Valuch Tibor adatgyűjtése alapján 1971-ben 100 ezer forintot meghaladó – ekkor ez kiemelkedőnek számított – fizetéssel összesen 82 író büszkélkedhetett. Hétköznapi tevékenységek is vezethettek sikerre, egy jól jövedelmező ügyvédi magánpraxis, a már említett orvosok, de a hirtelen nélkülözhetetlenné váló tévészerelők vagy a balatoni lángossütők is óriási bevételekre tehettek szert.
Nem mindenki részesült a gulyáskommunizmus áldásaiból, „szegény ember vízzel főzött” a Kádár-korszakban is, többen tengődtek a létminimum szintjén, a szegénységi küszöb alatt. A politikai mítoszban nem létezett ugyan a szegénység fogalma, de a háttérben aktívan dolgoztak szociálpolitikusok, hogy elfedjék a szegénységet, amelyet az 1980-as évekre részben sikerült is mérsékelni.
A vagyonosok és a szűkölködők szélsőértékei között a reálkereset az 1960-as évektől egészen 1975-ig évről évre dinamikusan emelkedett; noha ezután a gyorsulás üteme fokozatosan lassulni kezdett. Ugyan a fogyasztói árak is drágultak, de – a luxuscikkeket leszámítva – a jövedelmeknél kisebb mértékben.
Élelmiszer (%) | Háztartási energia (%) | Egyéb cikkek és üzemanyagok (%) | Szolgáltatások (%) | Átlag (%) | |
---|---|---|---|---|---|
1960 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
1965 | 102,9 | 97,2 | 98,9 | 102,6 | 102,6 |
1970 | 109,9 | 99,6 | 99,9 | 114,1 | 106 |
1975 | 120,6 | 107,8 | 116,5 | 131,2 | 121,4 |
1980 | 181,4 | 140,6 | 155,2 | 159,3 | 164,6 |
1985 | 246,2 | 205,3 | 223,6 | 236,4 | 228,9 |
1989 | 373,7 | 284,3 | 354,8 | 384,2 | 353,9 |
A „jólét” fogalma mindig relatív, az alábbi ábrák mégis arról árulkodnak, hogy a visszásságok ellenére javult az emberek életminősége. Az alapvető élelmiszerek közül a tej és a baromfi fogyasztása emelkedett, de az alkohol és a kávé is egyre nagyobb szerepet kapott a mindennapokban. Romsics Ignác és a KSH adatainak tanúsága szerint a cukor és a tojás egyre nagyobb tömegeknek vált elérhetővé, viszont éppen az urbanizációból fakadóan a zöldség- és gyümölcsfogyasztás mértéke lényegében nem változott a korszakban. A napi fehérjemennyiség növekedése csalóka lehet, mert bár 1970-től 1989-ig 98-ról 108 grammra emelkedett a bevitel, a napi 3000-3500 közötti, európai színvonalon is kielégítő kilokalória érték főleg a zsírban gazdag táplálkozás miatt érte el ezt a tartományt.
1970 | 1975 | 1980 | 1985 | 1990 | |
---|---|---|---|---|---|
Fehérje (gramm/nap) | 97,9 | 100,7 | 104 | 106,1 | 108,8 |
Baromfi (kilogramm/év) | 14,2 | 15,3 | 18,1 | 20,9 | 22,1 |
Tej (liter/év) | 157,7 | 163,1 | 204,4 | 230,1 | 235,8 |
Kávé (kilogramm/év) | 1,6 | 2,6 | 2,9 | 2,9 | 2,6 |
Sör (liter/év) | 59,4 | 72,3 | 86 | 93 | 104 |
Bor (liter/év) | 37,7 | 34,2 | 34,8 | 24,9 | 22,8 |
Az 1970-es és 1980-as években már nem lisztért, hanem téliszalámiért állt sorban a várakozó tömeg. A lakosság hamar hozzászokott a jóléthez, és mindig rettegve várták, vajon mekkora lesz az áremelések mértéke. A háztartási cikkek kezdetben luxusnak számítottak, az 1950-es évek végén több ezer forintra rúghatott egy szobabútor beszerzési ára. A technológia forradalommal 1960 és 1980 között a legtöbb háztartásban „varázsütésre” megjelent a hűtő, a mosógép, a porszívó, majd a szórakoztatás forradalmi eszköze, a televízió.
A kultúrafogyasztás és az oktatáshoz való hozzáférés ugyan nem direkt indikátorai, de jó fokmérői a Kádár-korszak vélt bőkezűségének. Míg az oktatásban az 1960-as évektől a középiskolai és a felsőoktatás egyértelmű bővülése figyelhető meg, addig a kultúrafogyasztás vegyesebben alakult, a mozi és a színházlátogatók száma meredeken esett, a múzeumlátogatóké nőtt (melyhez a kötelező iskolai programok, az ifjúság nevelése nagyban hozzájárulhatott). Az alternatív szabadidős tevékenységek visszaszorulásáért minden bizonnyal a televíziózás tehető felelőssé.
1960 | 1970 | 1980 | 1989 | |
---|---|---|---|---|
Eladott mozijegyek száma/év (millió) | 140 | 80 | 61 | 47 |
Eladott színházjegyek száma/év (millió) | 6,4 | 5,6 | 5,6 | 5,2 |
Múzeumlátogatások száma/év (millió) | 3,6 | 7,2 | 16,2 | 16,3 |
Középiskolában (nappali tagozaton) tanulók száma az adott évben (ezer fő) | 156 | 233 | 203 | 274 |
Felsőoktatásban (nappali tagozaton) hallgatók száma az adott évben (ezer fő) | 29 | 54 | 64 | 72 |
Hűtők száma 100 háztartásra vetítve | 1 | 35 | 87 | n.a. |
Mosógépek száma 100 háztartásra vetítve | 19 | 70 | 91 | n.a. |
Autók száma 100 háztartásra vetítve | 0 | 6 | 26 | n.a. |
Televíziók száma 100 háztartásra vetítve | 5 | 66 | 99 | n.a. |
A Kádár-korszak kétarcúsága tetten érhető a mindennapokban, a kereseti viszonyokban és a fogyasztási lehetőségekben egyaránt. A jobb életért talán túl magas árat kellett fizetni, és hiába a propaganda részigazsága az életszínvonal emelkedéséről, a pártvezetés bölcsebben és előrelátóbban is forgathatta volna a magyar gazdaság szerencsekerekét.
Miként született meg a pénztárca ötlete? Mi a különbség a bankjegy és papírpénz között? Meddig egyszerűsödhet még a modernkori fizetés folyamata? Mikor fejlesztették ki az RSA-titkosítást? A válaszokért látogass el az OTPédia oldalára! (x)
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. nyár: Hírhedt emberrablások](/iI3Es/article_issue/.275x275/167.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek / 13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/774.jpg)
13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században
III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek
- A legenda szerint a tokaji aszút is a szegény fiatalokat gyámolító Lorántffy Zsuzsanna találta fel
- A hadiadó-emelés kompenzálásaként hozhatta létre a Szent István-rendet Mária Terézia
- Rákóczi nem kért a békefeltételekből, beleegyezése nélkül tették le a kurucok a fegyvert
- Birtokaik és családjuk jövője is odavesztett a Wesselényi-összeesküvés halálra ítéltjeinek
- Világhírű tudóst is Magyarországra csábított Lorántffy Zsuzsanna
- A lakosság elkeseredettségére alapozta felkelését Bocskai István
- Vitáik miatt nyílt háborúba kezdett öccsével Rudolf király
- Bocskai István Habsburg-ellenes felkelése olyan sikeres lett, hogy hajdúi már Bécset fenyegették
- Valóban vadászbaleset áldozata lett Zrínyi Miklós?
- A diplomáciában és a hadászatban is tehetségesnek bizonyult Bethlen Gábor 20:20
- Fontos szerepet játszott IV. Károly koronázásának előkészítésében Kós Károly 18:05
- Fizikai munkásként is dolgozott Edison vállalatánál Nikola Tesla 16:05
- Ígéretes futballkarrier helyett a színészkedést választotta Sean Connery 15:05
- Kosárlabdázással és kertészkedéssel is szívesen töltötték idejüket a legvéresebb kezű diktátorok 09:50
- Végül csak negyedjére bizonyult véglegesnek a Habsburg-ház trónfosztása 09:05
- Pokoli kínokat szenvedhettek el a Vezúv lábánál élő Pompeii lakói tegnap
- Tizenkét halálos áldozattal járt a Párisi Áruházban pusztító tűzvész tegnap