A szerencse forgandó: 1687-ben a törökök hagyták el vesztesen a Mohácshoz közeli csatamezőt
2021. augusztus 12. 08:02 Múlt-kor
Korábban
A török vereség
1687 áprilisában mintegy 40 ezer fős sereg indult Lotaringiai Károly vezetése alatt a Duna mentén a Dráva felé, ahol egyesült a Szolnok felől érkező Miksa Emánuel bajor választófejedelem mintegy 20 ezer fős seregével (más források szerint nem 60, hanem csupán 50 ezren voltak a császári csapatok).
A Szári Szulejmán nagyvezír vezette több mint 60 ezer fős török sereg július végére a Dráva másik oldalára érkezett, s az utánpótlás szempontjából igen értékes, 8 kilométer hosszú eszéki híd védelmét tartotta legfőbb céljának. Habár a császári csapatok csatasorba rendezkedtek a folyó északi partján, az oszmánok továbbra is passzívan viselkedtek, Szulejmán pedig megelégedett a törökök gyér tüzérségi támadásaival.
Lotaringiai Károly a mocsaras terep nehézségei miatt nem akarta megtámadni a török tábort, így várt, ami azonban sem Lipótnak, sem alvezéreinek nem nyerte el a tetszését. Augusztus 12-én végül Lotaringia hercege úgy döntött, visszavonulást színlel Siklós irányába, ahol megfelelőbb feltételek adottak a hadmozdulatokra, másrészt maga után csalhatja a mit sem sejtő törököt.
Az osztrák-magyar-horvát-bajor sereg jobbszárnyának nyugat felé történő hátrálását látva a nagyvezír úgy vélte, eljött a megfelelő alkalom: csapatai meglephetik a „hitetleneket”. Sietve átkeltek a folyón, s megtámadták a még az eredeti helyszínen, a Nagyharsány melletti lejtős domboldalon álló Habsburg-balszárnyat, amely a bajor vezér parancsnoksága alatt volt. A seregrészt bekeríteni igyekvő 8 ezer fős szpáhi csapat támadását azonban Miksa Emánuel könnyedén visszaverte.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
A nagyvezírt ez igencsak meglepte, és beszüntette a támadást, csupán tüzérségét mozgósította. Ez a néhány percnyi szünet elég volt arra, hogy a császári jobbszárny ismét elfoglalja régi pozícióját. Lotaringiai Károly a védekező pozíciót részesítette előnyben, azonban a bajor választófejedelem, valamint Lajos Vilmos badeni őrgróf rábeszélte a nagyszabású ellentámadásra. A Habsburg hadsereg teljes felfejlődése délután három órára fejeződött be, éppen akkor, amikor Szulejmán a rodostói Musztafa pasa vezette janicsárok rohamát rendelte el.
A török lovasság segítségével a török elitegység megpróbálta átkarolni az európai jobbszárnyat, a badeni őrgróf gyalogos századaival azonban sikeresen kivédte a támadást, majd Rabutin tábornok és Savoyai Jenő gyalogos csapatai lendültek ellentámadásba, amire a török sorok még nem készültek fel.
A szpáhi csapatok nem tudtak segíteni a védekezésben, ugyanis a meredek terepen a lovakról le kellett szállniuk, ez tulajdonképpen meg is pecsételte a lassan rendeződő török sereg sorsát, amely érzékeny vereséget szenvedett a Habsburgoktól. A törökök futásnak eredtek, sokan közülük a Karasica-patakban vagy a Drávában lelték halálukat.
A török hadvezetés számára nem csupán a vereség, valamint a nagy veszteség volt megalázó, hanem az a tény is, hogy az oszmán sereg gyakorlatilag a császári sereg balszárnya ellen kapott ki. A Habsburgok jobbszárnyát egy igen sűrű erdő választotta el a tényleges csatatértől, s habár egy részük megpróbált átkaroló hadműveletbe kezdeni, eltévedtek a rengetegben. A császári sereg mindössze 600 főt vesztett, ezzel szemben közel tízezer török maradt a csatatéren, továbbá 66 tüzérségi löveget, valamint 160 török zászlót is zsákmányoltak tőlük a Habsburg seregek.
A nagyharsányi (vagy Szársomlyó-hegyi) csata a keresztény seregeknek fényes győzelmet hozott, amelyet azonban a vezérek közti nézeteltérés miatt nem tudtak teljesen kiaknázni, így Belgrád még nem került Habsburg kézre, ellenben jelentős szlavóniai területekre vonulhattak be a császáriak. (Nándorfehérvárt 1688-ban sikerrel ostromolták meg a keresztények, azonban 1690-ben már ismét a lófarkas zászló lengedezett a mai Szerbia fővárosának várán.)
A csata súlyos belpolitikai válságot idézett elő az Oszmán Birodalomban: a nagyvezír elmenekült, Isztambulban pedig egy palotaforradalom taszította le trónjáról IV. Mehmed szultánt, akit II. Szelim követett. XIV. Lajos azonban nem nézte tétlenül, hogy a Habsburg seregek immáron a Balkánon járnak, s a fegyverszünetet megszegve támadást indított a Habsburgok nyugati határainál, amivel tíz évvel hosszabbította meg a török háborút.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák / 22. A középkori egyház (a nyugati és a keleti kereszténység, szerzetesrendek)](/iI3Es/label/.cut-640x400/783.jpg)
22. A középkori egyház
V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
- Bűnösök tértek jó útra és régi ellenfelek kötöttek barátságot Sziénai Szent Katalin szavainak hatására
- Nem a vallási ellentétek okozták VIII. Henrik szakítását Rómával
- Hogyan lett a középkor a sajtkészítés virágkora?
- Ahol a püspök felügyelte a legjobb bordélyházakat: a középkori London alvilága
- Állam az államok felett – így épült ki a középkori egyház hatalma
- A társadalmi homogenizáció véres eszköze – így született az inkvizíció
- Démoni kísértések – így éltek a korai kereszténység sivatagi remetéi
- Válás és vallásszakadás – így született meg az anglikán egyház
- Tiltott játékok, alkímia, érvágás: ilyen volt az oxfordi egyetemisták élete a középkorban
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.