A lélek megváltását várták a középkorban a kínzásoktól
2010. november 2. 08:54 Spiegel Online
A szadizmusba hajló, embertelen középkori kínzási gyakorlatokkal kapcsolatos ismereteink csak részben állják meg a helyület – állítja egy német kutató, aki szerint a kínzás és a kivégzés arra szolgált, hogy megmentsék az elítélt lelkét a kárhozattól.
Korábban
Peter Nirsch terhes nők hasát vágta fel és távolította el a még meg nem született csecsemőket, s több mint ötszáz embert mészárolt le, mielőtt 1581-ben Nürnbergben elfogták. A bíróság nem kegyelmezett a tömeggyilkosnak: a férfit először megkínozták, majd forró olajat öntöttek az elítélt sebeire, kikötözték, végtagjait eltörték, majd felnégyelték.
Nem Nirsch volt az egyetlen, aki hasonló elbánásban részesült. „Az embertelen ítéletek a mindennapi élet részét képezték” – állítja a bielefeldi jogászprofesszor, Wolfgang Schild, aki új könyvében kicsit árnyalja a brutális kínzásokról és kivégzésekről bennünk élő képet: „Az állatiasság mellett a büntetőjog foglalkozott az elítélt üdvözülésével is” – így a szerző.
A korábbi évszázadokból származó jogi könyvek és pamfletek a „múltat eltorzítják és eltúlozzák, míg a jelent jó színben tüntetik fel” – állítja Schild. A középkori hatóságokat nem vezették szadista hajlamok, sőt, inkább megpróbálták kiengesztelni a „megsértett Istent”, a keresztények ettől például az örök élet elérését várták. A korabeli vélekedések szerint csak az ellenálló test megtörése, a fizikai fájdalom tisztító hatása árán lehetett a lelket megszabadítani. Ez a nézet felettébb elterjedt volt a középkorban, olyannyira, hogy sokan mártírokká váltak, csak azért, hogy így biztosítsák maguknak a túlvilági életet.
Az elítélteket hivatalosan nem is kínozhatták meg annyira: V. Károly 1532-es büntetőtörvénye (Peinliche Halsgerichtsordnung) kijelentette: a kínzásokat csak „megfelelő körültekintéssel, mérsékelt ítélkezés mellett” szabad véghez vinni. „Általánosságban elmondható, hogy az emberek akkoriban nem úgy tekintettek a kínzásokra, mint a ma élők, mivel a bűnnel szemben mély érzésekkel viseltettek, ezért nyitottak voltak a különböző kínzási technikákra”. Az emberek például szerettek kivégzésekre járni, sokszor pedig dühödten vették tudomásul, ha a hóhér nem végezte megfelelően a munkáját.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![Múlt-kor magazin 2022/nyár](/iI3Es/label/.cut-640x400/837.jpg)
nyár
Múlt-kor magazin 2022
- Lacikonyhák és társaik
- A gumigyártás és árnyoldalai
- A spanyol polgárháború külföldi önkéntesei
- A szabin nők közbelépése
- Hét híres fal
- Fugger Mária, a Pálffy család nagyasszonya
- Lajos Ágost és Marie Antoinette egybekelése
- A zalaújvári Festetics-kastély
- Horthy István és Edelsheim Gyulai Ilona esküvője
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.