Impériumváltások
2009. május 24. 11:09 Zahorán Csaba
Az erdélyi uralomváltásokhoz számos ellentmondásos momentum kötődik, és mindkét narratíva a másiktól merőben eltérő módon interpretálja az eseményeket. Míg a román tankönyvekben a románlakta területek egyesüléséről, a románság túlnyomó részét egyesítő nemzetállam létrejöttéről van szó - a magyar tankönyvek a történelmi Magyarország felbomlásáról, és jelentős magyar közösségeknek is otthonául szolgáló területek - többek közt Erdély - elcsatolásáról írnak (azaz Trianonról).
A Nagy Egyesülés
Az első világháború ismertetése során a román tankönyvek először felvázolják Románia háborúba való belépésének körülményeit, majd a hadieseményeket. A Petrion kiadványa az 1916-os erdélyi offenzíva taglalásakor Brassó, Fogaras, Csíkszereda és Székelyudvarhely felszabadításáról ír, a későbbi események (Bukarest megszállása stb.) kapcsán pedig megemlíti, milyen nagy károkat és szenvedéseket okoztak a központi hatalmak megszálló csapatai Romániának.
Nagy-Románia megalakulásának taglalásakor a könyvek egyaránt megemlékeznek a frontokon zajló harcok, a külföldön kifejtett propagandaakciók, valamint a kedvező nemzetközi körülmények (az önrendelkezés elvének meghirdetése) szerepéről - a Petrion kötete mindeközben főképp a románság saját erőfeszítéseire helyezi a hangsúlyt. A tankönyvek felsorolják a románok által lakott, de idegen uralom alatti területek önrendelkezésének három fázisát: az autonómiát, a függetlenséget és az egyesülést Romániával.
A Humanitas tankönyve beszámol róla, hogy a román nemzeti tanácsok és gárdák átvették a hatalmat Erdélyben, és "sikerült fenntartaniuk a rendet", a Petrion kötete pedig a szervezkedő románság általános lelkesedését emeli ki. Mindkét szöveg megemlíti az aradi magyar-román tárgyalásokat is, amelyek során a magyar kormány autonómiát ajánlott fel Erdély számára, és szemelvényeket is közölnek a gyulafehérvári egyesülési határozatokból.
Az események leírásában megfigyelhető néhány árnyalatnyi különbség, amelyeket jól szemléltet a szóhasználat: míg a Humanitas és a Petrion kiadványa a román köztudatban bevett "Nagy Egyesülés" (Marea Unire) kifejezést használja, valamint az egyesülést kimondó román népgyűléseket (például az 1918. XII. 1-jei gyulafehérvári népgyűlést) "népszavazás jellegű gyűléseknek" nevezi, a Sigma könyvében csak "Egyesülés" szerepel, a gyűléseket pedig "reprezentatív jellegűeknek" nevezi a vonatkozó rész szerzője.
Az egyesülést a Petrion tankönyve szerint fokozatosan elismerték a kisebbségek is, igaz, "bizonyos ellenséges tendenciák megmaradtak egyes magyarok között". Az új rendezés nemzetközi elismerésének taglalásakor mindhárom könyvben szóba kerülnek a román delegáció és a nagyhatalmak nézeteltérései - a Humanitas könyve "brutális bánásmódot" emleget, és Románia belügyeibe való beavatkozásként értékeli a kisebbségvédelmi szerződés erőltetését. A kisebbségvédelmi előírásokat a Petrion kiadványa a "hátrányos előírások" és "igazságtalan kikötések" közé sorolja. Ugyanitt röviden jellemzik Románia későbbi szomszédságpolitikáját: Románia a béke és az (új) területi status quo fenntartására törekedett, valamint a kapcsolatok normalizálására, ám a szomszédos államok nem ismerték el a Nagy Egyesülést.
Az új határok megállapításáról kevés szó esik, a szerzők viszont kidomborítják, hogy a rendezés az önrendelkezési elv alapján történt, és hogy "az európai államok többségében voltak nemzeti kisebbségek" - áll a Humanitas tankönyvében. A Sigma kötete ehhez még annyit tesz hozzá, hogy a határok technikai szempontból az etnikai viszonyokat követték, még ha ez "bizonyos régiókban nehéznek is bizonyult".
A magyar-román viszony kapcsán mind a Humanitas, mind a Petrion könyvében az szerepel, hogy Magyarország nem ismerte el a gyulafehérvári gyűlés határozatait. A Petrion tankönyve szerint "1919 áprilisában és júliusában Magyarország katonai akciókba fogott Erdély megszállása érdekében" , amit a románok visszavertek, majd megszállták Budapestet; a Humanitas kötete pedig a magyar-szovjet (kommunista) bekerítés veszélyét emeli ki.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![Szovjetunió](/iI3Es/label/.cut-640x400/28.jpg)
Szovjetunió
- Ellenségei családtagjainak sem kegyelmezett a politikai tisztogatások idején Sztálin
- A legnagyobb titokban dolgozták ki a szovjet–német megnemtámadási szerződést
- Többször kényszerült száműzetésbe élete során Lev Trockij
- Kíméletlenül ki akarták törölni a szovjet történelemből Budanova pilótanő emlékét
- Még a cári család személyzetének sem kegyelmeztek a bolsevikok
- A kurszki csata veszteségeit már nem tudta kiheverni a német hadsereg
- Számos elmélet született, de még mindig nem oldódott meg a Gyatlov-rejtély
- Csokoládé is hullott az égből a blokád alá vont Nyugat-Berlinre
- A szimbólumokra is nagy gondot fordítottak a Barbarossa hadművelet megtervezői
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.