Thomas Edison találmányából indultak ki a mozgókép feltalálói
2024. február 13. 20:20 MTI
129 éve, 1895. február 13-án állították ki a szabadalmi oklevelet a francia Lumière fivérek találmányáról, a mozgófényképről, amelynek története egy fogadással kezdődött: az amerikai Central Pacific vasútcég elnöke, Leland Stanford 1872-ben 25 ezer dollárt tett arra, hogy van olyan pillanat, amikor a vágtató ló négy lába a levegőben van.
Korábban
Az amerikai Central Pacific vasútcég elnöke, Leland Stanford 1872-ben 25 ezer dollárt tett arra, hogy van olyan pillanat, amikor a vágtató ló négy lába a levegőben van.
A bizonyításra Eadweard Muybridge fotóst kérték fel, s az ő 1/500s záridővel készített képei közül több is akadt, amelyen az állat minden lába a levegőben volt. A fogadást így Stanford nyerte, de Muybridge tovább dolgozott.
1878-ban egy mezőn tucatnyi, a lovak mozgásirányára merőlegesen beállított fényképezőgépet szerelt fel, ezek zárszerkezetét egy vékony szálat átszakítva a lovak maguk hozták működésbe.
A lovak a képeken látható sziluettjét egy dobra másolta fel, amely az általa feltalált zoopaxiscope elnevezésű diavetítőben pörgött, és a szemlélőben a mozgás illúzióját keltette.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Vele egy időben dolgozott a francia Charles-Émile Reynaud, aki egy forgó korongra egy figura mozdulatait rajzolta, a dob közepébe tükörkoszorút tett.
Muybridge lovas fotósorozata
Az általa 1877-ben prixonszkóp néven szabadalmaztatott szerkezet 12 képet vetített egy másodperc alatt, így a nézők már rajzfilmet láttak, mert szemünk a képek egytized másodpercnél rövidebb felvillanásait folyamatos mozgásként érzékeli.
A francia Étienne-Jules Marey 1882-ben madárképek készítéséhez alkotta meg "fényképező puskáját", amelynél a lemez felvételkor gyors forgásban volt és csak egyetlen kép felvételéhez szükséges időre volt megvilágítva. A pillanatképeket aztán egyetlen lemezre rögzítette, s ha az elmozduló képeket egy résen át nézték, azok egymásba folytak.
Mindezek a kísérletek azonban csak rövid, néhány másodperces mozgófilmet eredményeztek. Az Amerikában dolgozó francia Louis Le Prince volt az, akit a mozgókép igazi atyjának tekinthetünk, mert ő jött rá, hogy ha a képeket egy csíkra rögzíti, hosszú vetítési időt is elérhet, azaz eljutott a fogazott filmszalaghoz.
1886-ban szabadalmaztatott felvevő-lejátszó készüléke 16 lencsével és másodpercenként 16 kocka sebességgel dolgozott, a fényérzékeny szalag a felvétel, majd a lejátszás pillanatában állt a lencse előtt.
A nagy feltaláló, Thomas Edison 1887-ben kezdett a mozgóképpel foglalkozni, és előállt a kinetoszkóppal. Ez lényegében egy kukucskáló doboz volt, amelyben mintegy 20 másodpercig lehetett egy henger palástjára felvitt mozgóképet nézni.
Edison egyik munkatársa ugyan megoldotta, hogy egyesítse a fonográffal a kinetoszkópot, így a mozgókép megszólalt, a feltaláló azonban egyszemélyes szórakozásnak tekintette a filmnézést, elzárkózott a vetítés gondolatától.
Edison kinetoszkópja
Edison szerkezetének 1894-es párizsi bemutatóján ott volt Claude-Antoine Lumière besançoni fényképész is, aki egy készüléket hazavitt fiainak. Louis és Auguste a szerkezetet vizsgálva megállapították: legnagyobb hibája, hogy a film a gépben folyamatosan fut, ezért nem elég világos a kép és a vetítés ötlete is felmerült bennük.
Rájöttek: ez csak úgy lehetséges, ha a film szaggatottan mozog a vetítőkapu előtt, s lehetőleg kétszer annyi ideig áll, mint ameddig a következő kocka a helyére ugrik. A megoldást Louis találta meg: két pecket alkalmaztak, amelyek beakadnak a képkocka két oldalán lévő lyukakba, lehúzzák a filmet, majd hátrahajlanak a következő lyukpárhoz.
Lumière-ék találmányukat 1895. február 13-án szabadalmaztatták. A filmet ugyanazzal a készülékkel vették fel és vetítették le, 16 kockát másodpercenként.
Az első filmvetítést 1895. március 22-én tartották a Nemzeti Ipart Támogató Társaság előtt, ekkor bemutatott egyperces filmjük címe A munkaidő vége volt, s a gyárukból távozó munkásokat ábrázolta.
1895. december 28-án már - óriási közönségsiker mellett - a párizsi Boulevard des Capucines-n lévő Grand Caféban nyilvánosan is bemutatták a híres Lelocsolt locsoló című burleszket. Bár aznapi bevételük csak 30 frank volt, ezzel kezdődött meg a mozi története.
A Lumiére fivérek burleszkjének plakátja
Lumière-ék legnagyobb sikerüket az 1900-as párizsi világkiállításon érték el, ahol 21x16 méteres vászonra vetítettek, ez olyan anyagból készült, amely annyi fényt engedett át, amennyit visszavert, így mindkét oldalról nézni lehetett a képet. A fény (franciául lumière), amely vibrálva tört ki a filmvetítőből, immár nagybetűvel került be a technikatörténetbe.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![pápaság](/iI3Es/label/.cut-640x400/373.jpg)
pápaság
- Nagy tekintélyű professzor távozása után kezdett el hanyatlani az első magyar egyetem
- Mintafeleség lehetett a mérgezésekkel megvádolt Lucrezia Borgia
- Élhetőbb várossá alakította Rómát IV. Sixtus, a reneszánsz pápa
- A magyar győzelem hírére zúgnak délben a harangok
- Hadvezérként is jeleskedett Bakócz Tamás, a későbbi pápajelölt
- A gyilkossági kísérlet után nem sokkal megbocsátott merénylőjének II. János Pál pápa
- Már temetésén követelték II. János Pál szentté avatását a hívek
- A Képes Krónika díszmásolatát kapta ajándékba Ferenc pápa
- Magyarországi pápalátogatások
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.