Születésnapi ajándékként hegyet neveztek el az evolúció elméletének megalkotójáról
2024. február 12. 16:05 Múlt-kor
A hagyományos világképet alapjában felforgató evolúcióelmélet atyja, Charles Darwin 215 éve, 1809. február 12-én született. Tudóscsaládban született a walesi határhoz közeli Shrewsbury városkában, apja orvos, nagyapja híres botanikus volt. Az iskolában eleinte nem remekelt, csak a sportban tűnt ki.
Korábban
Geológiai és botanikai órákra is járt
Apja azt szerette volna, ha fia is orvos lesz, de Darwin az előadásokat unalmasnak találta, és az is kiderült, hogy nem bírja a vér látványát.
Megismerkedett a preparálás tudományával, geológiai és botanikai órákra járt, de leginkább vadászgatott.
Mérges apja ezután Cambridge-be küldte, ahol teológiát és természettudományokat hallgatott, de úgy érezte, hogy itt is csak elfecsérelte az időt.
Egyik tanára ajánlására huszonkét évesen lett egy föld körüli útra induló tudományos expedíció lelkes, de tapasztalatlan tagja.
A Beagle nevű hajó ötéves útja során szakadatlanul gyűjtött és rendszerezett madarakat, rovarokat, növényeket, különösen a Galápagos-szigetek és Dél-Amerika élővilága nyűgözte le. Az út során huszonötödik születésnapjára a kapitány ajándékképen egy hegyet nevezett el róla Tűzföldön.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Élete végéig magányos remeteként élt
A Biblia tanaiban és a fajok állandóságában addig szó szerint hívő fiatalember nézetei tapasztalatai hatására fokozatosan megváltoztak. (Miután 1851-ben lánya meghalt, már nem járt templomba, magát agnosztikusnak tekintette.)
Hazatérve – miután tudóshoz illőn táblázatba foglalta a lépés mellett és ellen szóló érveket, és a mérleg nyelve hajszálnyival az igen felé billent – megházasodott, a keresgéléssel nem sokat bajlódott, unokahúgát vette el. 1839-ben, immár a Royal Society, az angol királyi tudományos akadémia tagjaként visszavonult a nyilvános szerepléstől.
Az HMS Beagle
Élete végéig magányos remeteként élt London környéki otthonában, különös betegségtől kínozva. Orvosai trópusi fertőzésre gyanakodtak, utólag úgy látszik, pánikbetegsége lehetett, agorafóbiával és tömegiszonnyal súlyosbítva, a mélyen vallásos tudós az evolúcióelmélet súlyos világnézeti következményeitől retteghetett.
Felfigyelt az egyedek közötti versenyre
Az utazása során gyűjtött állatokat vizsgálva rájött, hogy a fajok helytől és kortól függően átalakulhatnak egymásba. Elődeitől eltérően nemcsak a fajok közti, de a fajon belüli, egyedek közötti versenyre is felfigyelt; a „küzdelem a létért” kifejezést ő tette híressé.
Elmélete szerint mindig több utód születik, mint amennyit a szülők felváltása kíván, de a kevésbé életrevalóak elhullnak, így a populáció nagysága hozzávetőleg állandó marad.
Az élővilág sokféleségének kialakulásában a természetes kiválasztódásnak, szelekciónak tulajdonított döntő szerepet, vagyis annak, hogy a körülményekhez jobban alkalmazkodó egyednek nagyobb esélye van a fennmaradásra és a szaporodásra.
Az evolúció gondolatát már a francia Jean Lamarck felvetette a XIX. század elején, de Darwin érdeme a változások első, tudományosnak minősíthető magyarázata.
Több mint húsz év munka eredményét összegzi a mű
Nézeteit a botránytól tartva sokáig nem publikálta, mivel azok túl radikálisnak, sőt a korabeli törvények alapján büntethetőnek számítottak, inkább tíz évig a kacslábú rákokat (Cirripedia) tanulmányozta behatóan.
Amikor azonban 1858. június 18-án levelet kapott Alfred Russel Wallace nevű kollégájától, aki hasonló nézeteket vallott a fajok változékonyságáról és keletkezéséről, felhagyott a halogatással.
Kettejük közös londoni előadása után nyomdába adta A fajok eredete természetes kiválasztódás útján, vagy a létért való küzdelemben előnyhöz jutott fajták fennmaradása című könyvét.
A több mint húsz év munka eredményét összegző mű 1859. november 24-én jelent meg, és még aznap mind az 1250 példány elfogyott.
Darwin legfontosabb gondolata, hogy az élővilág fejlődése a természet állandó változásának és átalakulásának természetes következménye; a különböző fajok és a fajokon belüli változatok létrejötte a körülöttük lévő élő és élettelen környezet kölcsönhatásával magyarázható.
A könyv óriási vihart kavart, Darwin nézetei ugyanis nem voltak összeegyeztethetők a bibliai világteremtéssel és az isteni beavatkozással.
A másik oldalról Linné hívei is támadták, mert attól tartottak, hogy ha az osztályozott fajok nem örök érvényűek, rendszerező munkájuk megkérdőjeleződik. Darwin 1865-ben megkapta ugyan a Royal Society kitüntetését, de nem evolúciós elméletéért, hanem egyéb érdemeiért.
Elsősorban botanikai kutatásokat végzett
A tudóst azonban semmi nem téríthette el igazától, sem lelkesedés, sem megbotránkozás, sem dicsőség. További műveiben A fajok eredetét folytatta: Állatok és növények változásai háziasításuk során (1868); Az ember származása és a nemi kiválasztás (1871); Az érzelmek kifejeződése az embernél és az állatoknál (1872).
Darwin 1880-ban
Életének utolsó évtizedében elsősorban botanikai kutatásokat végzett, ekkor már nagy tisztelet övezte.
Downe-i otthonában szívroham következtében halt meg 1882. április 19-én.
A westminsteri apátságban a brit nagyságok között temették el, a kormány részéről ez az egyetlen megtiszteltetés érte.
Darwinról számos földrajzi helyet, száznál több állatfajt és kilenc rendszertani nemzetséget neveztek el, életnagyságú szobra áll a londoni Természettudományi Múzeumban, egész a közelmúltig arcképe díszítette a tízfontos bankjegyet.
Érdekesség, hogy bár leghíresebb portréja nagy szakállal ábrázolja, arcszőrzetét csak a hatvanhoz közeledve növesztette meg, és ezután egy ideig még a barátai sem ismerték meg.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![2. világháború](/iI3Es/label/.cut-640x400/4.jpg)
2. világháború
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya
- Máig nem tudott megállapodni Oroszország és Japán a Kuril-szigetekkel kapcsolatos vitában
- Az éhezéssel és a betegségekkel is szembe kellett néznie a brit katonáknak Burmában
- Villámháborúval vette kezdetét a második világégés
- Lengyel szabotőröknek álcázva robbantották ki a világháborút német katonák
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.