Feltárta a DNS „üzenetét”, majd az élet eredetének titkait kereste Francis Crick
2022. június 8. 19:20 MTI
106 éve, 1916. június 8-án született Francis Crick Nobel-díjas angol biofizikus, az öröklés anyagát hordozó DNS kettős spirál szerkezetének egyik felfedezője. Egyik nyilatkozatában azt mondta: „Nem Watson és Crick alkotta meg a kettős csavart, hanem a kettős csavar alkotta meg Watsont és Cricket.”
![Francis Crick](/iI3Es/article/main/.630x1260/60683.jpg?lavid=409785)
Portré a tudós irodájából (kép forrása: Wikimedia Commons/ Marc Lieberman/ Materialscientist/ CC BY 2.5)
Korábban
Francis Harry Compton Crick a Northampton városához közeli Weston Favell falucskában született. A Londoni és a Cambridge-i Egyetemen tanult, eleinte főleg fizikával és matematikával foglalkozott. A második világháború alatt tanulmányait megszakítva, fizikusként vett részt a haditengerészet mágneses aknáinak kifejlesztésében és a radarkutatásban.
1947-től a Cambridge-i Egyetem Strangeways orvosi kutatólaboratóriumában, majd Cavendish molekuláris biológiai laboratóriumában dolgozott, főként az élő szervezetek nagy méretű molekulái, azok térbeli szerkezete érdekelte, 1954-ben fizikai doktorátust szerzett.
Figyelme akkor terelődött a biokémiára, amikor kiderült, hogy az öröklés anyagát hordozó DNS (dezoxiribonukleinsav) finomszerkezetének megállapításához a hagyományos kémiai módszerek elégtelenek, ehhez a fizika új eszközeire is szükség van. Az óriásmolekulák tanulmányozásának egyik módszere a röntgendiffrakciós eljárás volt, amellyel Rosalind Franklin és Maurice Wilkins 1948 és 1950 között tekintélyes mennyiségű adatot gyűjtött össze.
Crick 1951-ben kezdett együtt dolgozni az amerikai James Watsonnal, ekkor már tudták: a sejtek szerkezetének és működésének örökletes meghatározásában a nukleinsavak játszanak központi szerepet. Erwin Chargaff 1947-es kísérletei bebizonyították, hogy a négy nukleotid (adenin, timin, guanin és citozin) aránya a különböző DNS-mintákban változik, de bizonyos nukleotidpárok esetén (adenin-timin, guanin-citozin) a két nukleotid mindig egyenlő arányban mutatkozik.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Watsont és Cricket elsősorban a gének összetétele és másolódása érdekelte. A DNS térszerkezetét ekkoriban több kutatócsoport is vizsgálta, többek között Amerikában a Nobel-díjas Linus Pauling is. Franklin és Wilkins vizsgálatai és tiszta fotói nyilvánvalóvá tették, hogy a DNS szerkezetében hélixek (kettős spirálalakzatok) vannak. Ennek alapján Watson és Crick megállapította: a távolság a két szál között állandó, pontos értékét 2 nanométernek mérték, s megkapták a hélix 3,4 nanométer/10 bázispár „sűrűségét” is.
Első, 1951-ben alkotott és nem publikált modelljük még hibás volt: a cukorfoszfát gerincet helyezték belülre, a bázisok a víz felé fordultak. A következő évben ellátogatott hozzájuk Chargaff, ekkor jöttek rá arra, hogy a modellnek tükröznie kell az általa felállított szabályt. Watson vette észre, hogy a megfelelő módon egymás felé fordított adenin-timin és guanin-citozin pár geometriai adatai szinte azonosak. Adódott a következtetés, hogy a DNS helikális szerkezete két spirálisan egymásba fonódó pentóz-foszfát szálból áll, amelyeket hidrogénhíd-kötésekkel egymáshoz is kapcsolódó szerves bázisok kötnek össze.
Feltételezték, hogy ha a két szálat egymástól elválasztják, mindkettő mintaként szolgál a sejtben lévő kis molekulákból felépülő, az előző párral megegyező testvérszál felépítéséhez. E másolódás magyarázza a gének és kromoszómák megkettőződését az osztódó sejtekben. Modelljük megmutatta: a DNS-molekula bázisainak sorrendje olyan kód, amellyel a sejt saját szerkezetéért és működéséért felelős fehérjéket állít elő.
A kettős spirál szerkezet felfedezésének napján, 1953. február 28-án betértek egy kocsmába, ahol a törzsközönség tudtára adták, hogy megtalálták „az élet titkát”. Tanulmányukat 1953 áprilisában a Nature magazinban jelentették meg, a kettős spirált Crick felesége illusztrálta. Felfedezésük jelentőségét csak néhány hónap múlva ismerte fel a brit sajtó. Június 13-án elsőként a The Times napilap fogalmazta meg, hogy „a DNS olyan fontosságú a biológusok számára, mint az uránium az atomfizikusoknak”.
Crick 1961-re bebizonyította: a DNS egy-egy szálán minden bázishármas (triplet) egy-egy specifikus aminosav helyzetét jelöli ki. Ez segített meghatározni mind a húsz aminosav bázishármas-kódját, valamint a folyamatot, amellyel a sejt felhasználja a DNS „üzenetét” a fehérjék felépítéséhez, a DNS kémiai szerkezetében rejlik az evolúcióban fontos szerkezetváltozás lehetősége is. A DNS nemcsak a fehérjék szerkezetét, hanem a fehérjeszintézist és a sejtek csaknem minden funkcióját is szabályozza, mégpedig mennyiségileg és időben egyaránt. A genetikai kód természetét megfejtő Watson és Crick 1962-ben Wilkinsszel megosztva orvosi (fiziológiai) Nobel-díjat kaptak.
Crick később a poliglicint, a kollagént és a poliadenilsavat, a vírusszerkezet és a genetikai kód kapcsolatát, majd az idegrendszert és a tudat működését kutatta. Nyolcvanhét évesen még tanulmányt közölt az öntudat természetéről. 1959-ben lett a Royal Society tagja, 1960-61-ben a San Diegó-i Egyetem pszichológiaprofesszora, 1977-től a San Diegó-i Biológiai Intézet tiszteletbeli professzora volt. 1966-ban megjelent, Molekulák és emberek című könyvében, a molekuláris biológia forradalmi jelentőségét hangsúlyozza. Későbbi műve, Az élet mikéntje, eredete és természete (1981) a földi élet Naprendszeren kívülről érkező csírákból való kialakulásának lehetőségét vizsgálja.
2004. július 28-án, nyolcvannyolc éves korában halt meg a kaliforniai San Diegóban. Egyik nyilatkozatában azt mondta: „Nem Watson és Crick alkotta meg a kettős csavart, hanem a kettős csavar alkotta meg Watsont és Cricket.”
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![nőtörténet](/iI3Es/label/.cut-640x400/327.jpg)
nőtörténet
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia
- Írásait álnéven publikálta a matematikában rendkívül tehetséges Ada Lovelace
- Magánéleti botránya miatt zárult be Hollywood kapuja Ingrid Bergman előtt
- Az erényes római nő megtestesítőjeként tekintettek Corneliára, a Gracchusok anyjára
- Üldözötteket mentett férjével a világháború idején Nemes Nagy Ágnes
- Bár szakmai tapasztalata nem volt, mégis az MTI személyzeti vezetője lett Kádár János felesége
- Meglepő fordulatokkal teli év volt Franklin Roosevelt számára az 1918-as év
- Szendrey Júliára Petővifel való házassága után is nehéz sors várt
- Egészen főhadnagyi rendfokozatig jutott a férfi álnevet viselő Lebstück Mária
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.