Diadalkapuval fogadták a második magyar vasútvonal első szerelvényét
2023. szeptember 1. 18:05 Múlt-kor
A száguldó „gőzszekerek” angliai megjelenése felvillanyozta a technikai újdonságokra érzékeny reformnemzedéket Magyarországon. Az első vasutak a magántőke bevonásával épültek az országban. Az egyik ilyen vasúttörténeti mérföldkő hazánkban az 1847. szeptember 1-jén megnyitott Pest–Szolnok vonal volt, amely a váci után a második átadott szakasz volt Magyarországon.
Korábban
„A város végén felültünk a szekérre mintegy 130-an, s ezen utat Manchesterig egy óra és fél minuta alatt tettük meg. De néha 58 s még 57 minuta alatt is megfutja ezen utat a Gőzszekér. Sem madár, sem a legsebesebb vágtató ló ily gyorsasággal nem haladhat” – festette le nem kis lelkesedéssel Bölöni Farkas Sándor a „száguldás” élményét 1834-ben a Manchester–Liverpool vasútvonalon.
A magyar reformnemzedék szinte minden tagját, így Széchenyi Istvánt is elbűvölte a vasút. Bár Magyarország az 1830-as években Európa iparilag elmaradottabb államai közé tartozott, a vasút megdobogtatta a haladáspárti hazafiak szívét és hamarosan nemzeti üggyé lépett elő.
Az 1832–1836 között ülésezett pozsonyi országgyűlés 1836-ban törvényben fektette le azt az első 13 útvonalat, amelyre a kormány vasútépítési engedélyt adhatott ki. Az első magyarországi vonal sebességben még nagyon messze volt az etalonnak számító angliai vonalakhoz képest. A Pozsony és Nagyszombat között kiépített, 49,5 km hosszú, 1846. június 1-jén átadott pályán ugyanis még lovak húzták az utasokat és a szállítandó árut.
Nem sokkal később a Magyar Középponti Vasút magánvasúttársaság megépíttette Pest és Vác között az ország első modern vasútvonalát, amelyen két, Belgiumban gyártott, Pest és Buda névre keresztelt gőzmozdony teljesített szolgálatot. A 33,6 kilométeres, 1846. július 15-én megnyitott vonalat szűk két év alatt sikerült megépíteni. A magyar ipar akkor még valóban gyerekcipőben járt: a hazai vasgyártók csak a síncsavarok legyártására voltak képesek, így a külföldről érkezett mozdonyokon kívül, a sínek sem itthon készültek, hanem Walesből és Poroszországból érkeztek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Az 1846. júliusi megnyitó fontosságát jól mutatta, hogy az avatóünnepségre érkezett 250 fős vendégsereg legelőkelőbb személye nem más volt, mint a király után álló legmagasabb országos méltóság, József nádor. A Pest–Vác vasútvonal felavatása némiképp szürreálisra sikeredett, ugyanis a Vácra begördülő utasokat egy tűzvész látványa fogadta, így a vendégek, kis túlzással, köszöntőital helyett vödröket kaptak. Ha hihetünk a beszámolóknak, maga József nádor is egy kis időre valóban „önkéntes tűzoltónak” állt és vödörrel a kezében próbálta megfékezni a lángokat.
József nádor
A tüzes antré azonban nem vette el a kedvét a vasútépítőknek, és a Magyar Középponti Vasút bő egy év elteltével, 1847. szeptember 1-jén átadta a második, 99 km hosszú, gőzvontatású Pest–Szolnok vasútvonalat. A vonalon kilenc közbenső állomást létesítettek: Vecsés, Üllő, Monor, Pilis, Albert, Irsa (ebből később Albertirsa lesz), Bercel, Cegléd és Abony. Klasszikus állomásépületeket csak Cegléden és Szolnokon építettek, a többi megállón felvételi épületeket létesítettek.
Az elsőhöz viszonyítva háromszor hosszabb pálya felavatására majd' háromszor annyi, körülbelül 700 meghívott sereglett össze. A Pestről induló, 16 kocsiból álló szerelvény katonazene és ágyúdörej közepette futott ki a pályaudvarról szeptember 1-jén, és 3 óra 15 perc alatt ért a szolnoki indóházhoz. A szerelvényt húzó, József nádor fiáról, István főhercegről elnevezett „István” nevű mozdonyt virágok díszítették.
A szervezők nem akartak meglepetéseket, így az „István” előtt több száz méterre egy másik mozdony haladt, amelynek az volt a feladata, hogy meggyőződjön a vasúti pálya biztonságosságáról. Cegléden diadalkapu alatt roboghatott át a vonat, a köztes megállóknál ünnepi díszbe öltözött emberek integettek lelkesen. Szolnok végállomáson ezúttal nem volt tűz; az illusztris vendégek pazar ebédet kaptak.
A szolnoki indóház (Wikipedia / rudolfoto / CC BY-SA 2.5)
A vasútvonal felavatásán István főherceg mellett ott állt a vasúti közlekedés hazai meghonosításának élharcosa, Széchenyi István, valamint Kossuth Lajos is beszédet mondott. A klasszicista stílusban épült szolnoki indóház, ahova az „István” nevű mozdony és az általa vontatott 16 kocsi befutott, még a mai napig is áll, a hozzátartozó faraktárral és a vízházzal együtt hazánk egyik egyedülálló vasúti műemlékegyüttesét alkotják.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.