Az első világháborúban kozákezredet vezetett az utolsó iráni sah
2024. július 26. 20:20 MTI
80 éve, 1944. július 26-án halt meg a dél-afrikai Johannesburgban Reza Pahlavi iráni sah, a Pahlavi-dinasztia megalapítója, aki önkényuralmi eszközökkel uralkodott, de modernizálta országát.
![Reza sah](/iI3Es/article/main/.630x1260/65930.jpg?lavid=472137)
Reza sah
Korábban
Az északi hegyek között fekvő Alast faluban született 1878. március 16-án. Gyermekkorában pásztorkodott, majd 15 évesen apja példáját követve ő is katonának állt. Előbb egy tartományi ezredben, majd 1900-tól az elit perzsa kozákdandárban szolgált, írni-olvasni csak harmincévesen tanult meg.
A hadseregben kapta a kán rangjelölő szócskát, így lett Reza kán, később sahként vette fel a Pahlavi nevet, amely hősit, dicsőt jelent. Az első világháborúban már kozákezredet vezetett, 1919-ben dandártábornokká léptették elő.
A dicső múltú Perzsiát a 20. század elején Oroszország és Nagy-Britannia érdekszférákra osztotta, az uralkodó Kádzsár-dinasztia hatalma csak névleges volt. 1909-ben a gyermek Ahmad sah került a trónra, az erélytelen, tényleges hatalommal nem rendelkező uralkodó ki volt szolgáltatva a hatalmat ténylegesen gyakorló régenseknek, a belföldi viszályoknak és a külföldi hatalmi érdekeknek.
Az ország fontosságát növelte a déli területeken talált kőolaj, amelynek kiaknázására perzsa-angol vállalat jött létre, ennek bevételei szinte kizárólag a briteket illették.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
Jóllehet Szovjet-Oroszország 1918-ban hivatalosan lemondott hatalmi igényeiről a térségben, az ország északi része az első világháború után kommunista befolyás alá került, még rövid életű szovjetköztársaság is alakult.
A britek a tehetetlen Ahmad sah helyett az egyetlen ütőképes erő, a kozák gárda parancsnokát szemelték ki a helyzet rendezésére. A támogatásukat élvező Reza kán 1921. február 21-én bevonult Teheránba, lemondatta a kormányt, s az új vezetés erős embere lett.
Szerződést kötött Szovjet-Oroszországgal, amely kivonta seregeit, majd leverte a szakadárok mozgalmát. 1923 októberében átvette a miniszterelnöki posztot, decemberben "európai gyógykezelésre" küldte a sahot, akit a nemzetgyűlés, a medzslisz 1925 októberében letett a trónról. A törvényhozás 1925. december 12-én Rezát nyilvánította sahhá, koronázására 1926. április 25-én került sor.
Az új uralkodónak határozott elképzelései voltak Perzsia átalakításáról, sok vonatkozásban a modern török államot megteremtő Kemal Atatürk nyomdokain kívánt haladni. Hatalomra kerülésekor Perzsia elmaradott, fejletlen gazdaságú állam volt, ahol igen erős volt a síita muszlim papság befolyása.
A sah meg akarta reformálni a társadalmat, az államszervezetet és a gazdaságot is, intézkedései azonban sok esetben a lakosság elnyomásával, a szabadságjogok korlátozásával, olykor egyenesen terrorral jártak. Leszámolt a szakadár mozgalmakkal, megtörte és lefegyverezte a nomád törzseket, de letelepítésük csak részben sikerült.
Kezében tartotta a nemzetgyűlést, amelynek ellenzéki tagjai börtönben vagy száműzetésben voltak, a korábbi földbirtokos elit azonban nagyrészt melléje állt, így nem került sor birtokreformra és földosztásra.
Intenzíven fejlesztette az infrastruktúrát, utak épültek, 1939-re elkészült a transziráni vasút, létrehozták a nemzeti bankot, az exportösztönző gazdaságpolitika révén több mezőgazdasági termék eljutott a világpiacra, nagyot fejlődött az addig is számottevő textilipar. A sah szakított az ország addigi hivatalos Perzsia (Fársz) elnevezésével, helyette bevezette az Irán ("árják földje") nevet.
A nemzetgyűlés naptárreformot, új, európai jellegű törvénykönyveket fogadott el, kiiktatva az 1300 éve használatos iszlám törvénykezést. A kötelező állami iskoláztatás bevezetésével kivették az oktatást a muszlim papság kezéből, Reza nevéhez fűződik a teheráni egyetem megalapítása is. A női fátyol (csador) hordásának betiltása az 1930-as években számos demonstrációhoz vezetett.
1926. január 7.: Reza sah lányai és felesége első alkalommal jelennek meg a nyilvánosság előtt hidzsáb (a hajat eltakaró fátyol) nélkül (kép forrása: Twitter)
Az uralkodó a külpolitikában békét akart biztosítani reformtörekvései számára. Egyetlen külföldi útját 1934-ben tette példaképénél, Kemal Atatürk török elnöknél. Törökországgal mindvégig jó kapcsolatokat ápolt, 1937. július 8-án Afganisztánnal és Irakkal egyetemben a Török Köztársaság és Irán is aláírta az egymás határait garantáló kölcsönös segítségnyújtási szerződést.
A sah alapvetően függetleníteni akarta országát a térségben meghatározó brit és szovjet befolyástól, az 1930-as évek közepétől egyre inkább a hitleri Németország iránt kötelezte el magát különböző gazdasági megállapodásokkal.
Bár a második világháború kirobbanásakor deklarálta semlegességét, Moszkva és London is attól tartott, hogy katonailag is együtt fog működni a nácikkal. Ennek elkerülése érdekében 1941. augusztus 25-én a szovjet és a brit erők közös hadműveletben megszállták Iránt, a sahot szeptember 16-án lemondatták fia, a Svájcban nevelkedett Mohammed Reza Pahlavi javára.
A trónját vesztett uralkodót Mauritiusra, majd Dél-Afrikába vitték, s ott halt meg száműzetésben 67 éves korában, 1944. július 26-án.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![Tudta-e, hogy...?](/iI3Es/label/.cut-640x400/537.jpg)
Tudta-e, hogy...?
- 10 érdekes tény a Szent Koronáról
- 7 mitológiai lény, melyektől rettegtek a régmúltban
- Tíz tény Jackie Kennedy-ről
- Tíz meglepő tény az angliai csatáról
- Támadó marslakók, megtévesztett nácik, kőkori törzs – hét grandiózus átverés a történelemből
- 10 meglepő dolog Madame Curie-ről
- 10 félresikerült kivégzés a történelemből
- 10 híres merénylet, ami meghiúsult
- 10 tény a Mona Lisáról
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.