A Mátyás-templomnak is méltó környezetet teremtett az újjáépült Halászbástya
2023. október 9. 19:05 Múlt-kor
Az építészeti tanulmányait a bécsi Képzőművészeti Akadémián folytató, Schulek Frigyes az 1860-as évek végén Magyarország mellett döntött: „(…) többet véltem használhatni hazámnak, ha itthon maradok és közreműködöm abban a nagyszerű újjáalakításban, melyhez a haza mindegyik hű fiának teljes erővel hozzájárulnia kell.” Schulek Frigyes építész munkáival valóban oroszlánrészt vállalt Budapest városképének kialakításában, többek közt neki köszönhetjük a főváros egyik legismertebb műemléke, a Halászbástya megépítését is, amelyet 1905. október 9-én avattak fel a budai Várban.
![Halászbástya](/iI3Es/article/main/.630x1260/64071.jpg?lavid=448437)
A Halászbástya és a Schulek lépcső 1906-ban (Fortepan / Budapest Főváros Levéltára / Klösz György fényképei)
Korábban
A Halászbástya létrejöttét tulajdonképpen a Mátyás-templom újjáépítésének köszönhetjük. Schulek Frigyes, aki a középkori műemlékvédelem egyik hazai élharcosa volt, a Műemlékek Országos Bizottságának első építészeként 1874 és 1896 között vezette a budavári Nagyboldogasszony, azaz a Mátyás-templom újjáépítési munkálatait.
Az eredmény a magyarországi neogótika egyik legszebb és legigényesebb temploma lett. A gyönyörű templomot körülvevő tér azonban elmaradt a várakozásoktól, ezért Schulek javaslatot és terveket nyújtott be a Főváros Közmunkák Tanácsának a templom környezetét érintő rendezésre, amely végül 1899-ben kezdődhetett meg.
A Halászbástya építése előtti állapot
A Halászbástya hosszú évszázadokig a budai városfal egyik védelmi szakaszaként funkcionált, nevét a budai Víziváros déli részéről, a Halászvárosról kaphatta. Egy másik verzió szerint a halászok céhe védte ezt a falszakaszt, és innen való az elnevezés. A halászok azonban nemcsak védelmileg kötődtek a területhez, hanem gazdaságilag is, a várfal mögött lévő Nagyboldogasszony-templom melletti halpiacon értékesíthették ugyanis a Dunából kifogott halakat.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
A 18. század első felében korszerűsített, „hajtogatott” alaprajzú falakkal rendelkező várfalszakasz a 19. század hatvanas éveire a budai Várral együtt elvesztette hadászati jelentőségét, ezért a hadügyminisztérium 1874-ben megszüntette a Vár és a Halászbástya erődjellegét, így lehetőség adódott a leromlott állapotban lévő várfalak és a falak körüli terület rendezésére.
A 1896-os millenniumi ünnepségekre újjáépített Mátyás-templom után jöhetett a templomot körülvevő tér újjáépítése. A Schulek Frigyes vezette munkálatok a Halászbástya téglából épített várfalára, a várfal alatti területre és a Mátyás-templomot övező térre koncentrálódtak. Schulek a Halászbástya északi tornyának a már álló Híradás bástyát használta fel, délre pedig egy másik tornyot épített. Az északi és a déli részeket összekötő mellvédfalakat pedig sétánnyá alakította át, amelyről pazar kilátás nyílt a pesti városrészre.
Schulek Frigyes a tornyok között a Duna felől felívelő nyílt lépcsőkart építtetett, amelyet még a Mátyás-templom szentélyének szintjére érkezése előtt kettéválasztott, így a lépcsősorok a bástyafalak mentén kétfelől jutottak fel a legfelső szinten kialakított toronyudvarokra. A Halászbástyára felívelő lépcsők megépítéséhez azonban le kellett bontani a bástya aljában lévő házakat, amely jelentősen megváltoztatta a Vár alatti a környék arculatát.
Schulek Frigyes
A déli bástyaudvar közelében állították fel Szent István király lovasszobrát. A munka elkészítését Stróbl Alajos szobrászművészre bízták. A neoromán alapzatot Schulek tervezte, amelyet István király uralkodásához kapcsolódó domborművekkel díszítettek. Stróbl magát Schulek Frigyest is a domborművek közé csempészte, méghozzá egy István király előtt térdeplő, kezében egy templom modelljét tartó építőmester alakjában.
A Hősök terén álló hét vezért megörökítő szoborcsoport is helyet kapott volna a bástyán, méghozzá az északi toronycsoport helyén, de végül a városatyák elvetették az ötletet, így a 300 ezer forintos beruházásra végül a pesti oldalon került sor. A Halászbástya építési költségei ezért némileg alacsonyabbak lettek, összesen 1 165 000 forintot emésztettek fel.
A Halászbástya a második világháborúban, Budapest ostroma során súlyosan megrongálódott. A háború után azonban megindult a helyreállítás, amit nagyban visszafogtak a tűzszerészeti munkálatok, ezért csak 1953-ban fejeződött be. A háború után a légszennyezés volt a legnagyobb ellenfele Schulek Frigyes neoromán műremekének, mivel a kéményekből kiáramló kén és korom a falakat feketére színezte. Az 1980-as évek közepén ezért újra megindultak a felújítási munkálatok, amelyek 1992-ben teljesen leálltak. A mai állapot az 1997 és 2003 között zajló rekonstrukciós munkáknak köszönhető.
A hazai eklektika egyik legértékesebb építménye, a turisták által közkedvelt Halászbástya 1987-ben a budai Várnegyeddel egyetemben a Világörökség részévé vált.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![régészet](/iI3Es/label/.cut-640x400/2.jpg)
régészet
- Bronzkori harcosok ezrei csaptak össze háromezer évvel ezelőtt
- Protomongol törzs temetkezési helyére bukkantak Kelet-Kazahsztánban
- Évtizedek óta zajlik Komáromban a római katonai és polgárváros feltárása
- Az éghajlatváltozás és a kereskedelem átrendeződése idézte elő az ókori Irán városainak bukását
- Ragadozó állatok által elejtett prédák maradványaival táplálkozhatott Samu
- 25 millió amforatöredékből jött létre az ókori Róma egyik dombja
- Öngyilkos küldetésen süllyedt el az első harci tengeralattjáró az amerikai polgárháborúban
- Száz év elteltével már szinte semmi sem maradt a Titanic roncsából
- Illegális fémkereskedők találták meg az Únětice-kultúra leglátványosabb leletét
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.