Régészeti bizonyítékkal cáfolják a torinói lepel mítoszát
2009. december 18. 10:31 Times Online
A legkorábbi, jelenlegi eszközeinkkel tudományosan is igazolható leprás maradványait fedezték fel pár nappal ezelőtt Jeruzsálemben a régészek. A szakértők szerint az előkerült leletek az orvostörténeti érdekességen túl azt is bizonyítják, hogy a torinói lepel soha nem fedhette Krisztus testét.
Korábban
A Héber Egyetem kutatói a legkorábbi leprás i.sz. 1. századból származó maradványait Iskarióti Júdás öngyilkosságának helyszínéhez közel fedezték fel. A több kamrából álló, kőbe vésett kripta a Hinnóm-völgy egyik temetőjében található. Ez a terület már a Bibliában is - Máté evangéliumában - szerepel.
Érdekesség, hogy a most felfedezett, tuberkulózisba belehalt férfit nem temették el újra, azaz csontjai nem kerültek a kor szokásának megfelelően egy osszuáriumba. Ezekre a másodlagos temetésekre az első után nagyjából egy évvel került sor. Jelen sír bejáratát azonban bevakolták: a kutatók szerint ennek oka a férfi kettős betegségében keresendő.
A sírban egy halotti lepel maradványait is megtalálták a régészek. Ennek szövése rávilágít, hogy a térségben miként temetkezhettek; az igencsak egyszerű, ún. vászonkötéssel készített gyolcsok pedig igencsak mások, mint amit a torinói lepel jóval bonyolultabb technikával megalkotott anyaga esetében megfigyelhetünk.
A kutatók szerint mivel a radiokarbonos tesztek azt mutatják, hogy a most felfedezett lepel i.sz. 1-50 között készülhetett, így bizonyíthatóan Jézus korának Jeruzsáleméből származik, és a Torinóban őrzött darab semmiképp sem itt és ekkor készülhetett. Bár a felfedezés megcáfolja a lepel mítoszát, a leprásnak mégis lehet valami áttételes köze Jézus történetéhez, hiszen Annás, Jeruzsálem i.sz. 1-15 regnáló főpapja – aki egyébként a Jézust elítélő Kajafás apósa volt – sírjához közel temették el. A kutatók szerint az eltemetett magas rangú pap lehetett, vagy arisztokrata családból származhatott, ami azt is jelenti, hogy a lepra ezt a társadalmi réteget sem kímélte.
A most talált lepel szövete
A lepel miatt régóta vitáznak a kutatók: egyesek szerint azon Jézus képe látható, míg mások szerint csak egy középkori hamisítvány lehet. A káosz annak köszönhető, hogy annak a legenda szerint 1204-ben, a negyedik keresztes hadjáratban, Konstantinápoly kifosztásakor nyoma veszett, és egészen a 14. század közepéig senki nem tudta, hogy hol lehet: legközelebb 1353-ban a francia Lirey közelében került elő.
A szakemberek szerint lehetséges, hogy valójában ekkor készülhetett, és a vele kapcsolatos mítoszok is ekkor születtek. Később különböző európai dinasztiák tulajdonában volt, és a 16. században került a Szavojai család birtokába, akik Torinóba vitték. Az utoljára 2000-ben kiállított vászon 1983 óta az egyház tulajdona,
Korábban már egy 1988-as szénizotópos vizsgálat is 13-14. századiként határozta meg az ereklyét, de a tudományos eredményt a katolikus egyház vezetése és több kutató is vitatta. Ők arra hivatkoztak, hogy korábbi restaurálási munkák "eltorzították" a kormeghatározást. A római katolikus egyház a mai napig nem nyilatkozott a lepel ügyében, így azt sem ismerték el, hogy valódi lenne, ám a hamisítás mellett sem tették le voksukat.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák / 23. A reformáció és a katolikus megújulás (egyetemes és magyar történelem)](/iI3Es/label/.cut-640x400/784.jpg)
23. A reformáció és a katolikus megújulás
V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
- Brutális boszorkányüldözésbe torkollott a király rögeszméje a 16. századi Skóciában
- A leves, amely megállított egy háborút
- Nem a vallási ellentétek okozták VIII. Henrik szakítását Rómával
- Példát mutatott a világnak Erdély a vallási toleranciában
- A vallásszakadást szentesítette az első vallásbéke
- Családja a végsőkig ellenezte Szalézi Szent Ferenc papi hivatását
- A társadalmi homogenizáció véres eszköze – így született az inkvizíció
- Angyalok vagy egy trágyadomb miatt élhették túl a zuhanást a prágai defenesztráció áldozatai?
- Válás és vallásszakadás – így született meg az anglikán egyház
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.