Uzsorából záloghitel: kölcsönügyletek a középkori Európában
0000. 0. 00:00 Múlt-kor
A középkori Európában sokáig érdemi szabályozás nélkül, magánszemélyek között jöttek létre a zálog- és más kölcsönügyletek. Ennek következtében elterjedtté vált az uzsora, vagyis az irreálisan magas kamat felszámításának szokása. Az uzsora fogalma eredetileg minden kamatra adott kölcsönt magába foglalt, és már az ókortól kezdve kivívta a vallási és szellemi tekintélyek rosszallását. A modern nyelvhasználatban az uzsora kifejezést már csak a különösen magas vagy éppen az engedélyezett szintet meghaladó kamattal járó kölcsönökre alkalmazzuk.
Korábban
A középkori Európa likvidtőkehiánya az egyházi tilalom dacára is kikényszerítette a zálog- és más kölcsönök szokásának fennmaradását. Ezek nyújtásában két népcsoport járt élen: a zsidók és a lombardok.
Előbbieket mind az egyházi, mind a világi hatalom különféle törvényekkel tartotta távol a megélhetés mások számára elérhető formáitól Európa-szerte: jellemzően nem űzhettek ipart vagy mezőgazdasági tevékenységet, így a gazdasági életben egyedül a pénzük forgatásán keresztül vehettek részt.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Az észak-itáliai lombard pénzváltók azonban elvileg a keresztény egyház által szabott kereteken belül működtek, így számukra tilalmas volt a kamatra kölcsönzés. Kamat felszámítása nélkül kölcsönözni azonban – néhány egészen ritka eset kivételével – nem járt haszonnal, így a lombard bankárok változatos kiskapuk használatával kerülték meg az egyházi tilalmat.
Nem volt tilos például a kölcsön mellé biztosítékot (vagyis zálogot) kérni, így bevett gyakorlattá vált a mai visszavásárlási megállapodások elődeinek alkalmazása, amikor a kölcsönt felvevő névleg eladta a zálogot a kölcsönadónak, és vállalta annak későbbi, magasabb áron történő visszavásárlását.
Bár a lombardok módszerei hivatalosan a törvény betűjén belül maradtak, széles körben uzsorásként tekintettek rájuk a hiteleket felvevők. Tevékenységük nyomai máig tetten érhetők: a modern európai pénzügyi központok közül több, például London, Amszterdam vagy Antwerpen rendelkezik a belvárosában a lombardokra utaló nevű utcával.
A középkori európai gazdaság szereplői, még az uralkodók és más, alsóbb szintű kormányzatok is szinte kivétel nélkül rá voltak szorulva az időnkénti kölcsönökre. Bár mind a központi hatalom, mind a keresztény egyház, mind a nép rosszallóan tekintett az uzsorásokra, az igazán szorult helyzetben lévők nem válogathattak, kitől vesznek fel kölcsönt.
A mind nyomasztóbbá váló társadalmi probléma megoldására tett kísérletként született meg 1462-ben a ferences rend kezdeményezésére a középkori Európa első valódi, sikeres zálogháza Perugia városában, ami a mons pietatis (monte di pietà, a kegyesség hegye) nevet kapta. Alig fél évszázad alatt 89 monte létesült Itáliában, és hamarosan számos hasonló zálogház nyílt Európában ugyanezen név alatt.
Az egyház által üzemeltetett intézmény mögött álló elv szerint a zálogház nem a saját hasznát, hanem a kölcsönző érdekeit szolgálta. Az adós az általa zálogba adott tárgy értékének kétharmadát kapta kölcsön, és egy éven belül kellett ezt visszafizetnie. A zálogház fenntartását az előre meghatározott, általában 4–12% közé eső kamatból befolyó jövedelem adta.
Ez különösen kedvezőnek számított egy olyan korban, amikor például Firenzében 20% volt a maximális megengedett kamatláb, de a hitelezők sokszor megtalálták a módját, hogy ennél jóval magasabb: 30–35 vagy akár 60%-os kamatot is felszámoljanak.
Hasonlóan hosszú történelemre tekinthet vissza egy sienai monte is: az 1472-ben Monte di Pio néven alapított zálogház néhány évtizeddel később további pénzügyi tevékenységekbefogott a helyi gazdaság élénkítése érdekében, ma pedig Banca Monte dei Paschi di Siena néven a világ legrégebbi ma is működő bankjaként ismert.
Térségünkben viszonylag későn, 1707-ben nyílt meg Közép-Európa első zálogháza, a bécsi Dorotheum, hazánkban még néhány évtizedig továbbra is rendezetlenek maradtak a hitelnyújtás viszonyai. Versenytársak és szabályozás híján az uzsorások szabadon garázdálkodhattak, a legközelebb ugyanis csak a császárvárosban volt bármilyen alternatíva az anyagilag megszorultak számára.
A század második felében azonban magyar földre is elért a bécsi változás szele, és 1773. augusztus 23-án Pozsonyban Mária Terézia megalapította az idén 250. születésnapját ünneplő BÁV Bizományi Kereskedőház és Záloghitel Zrt. jogelődjét, a Domus Fiduciariát.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![II. Népesség, település, életmód / 6. Erdély etnikai, vallási helyzete a 16–18. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/768.jpg)
6. Erdély etnikai, vallási helyzete a 16–18. században
II. Népesség, település, életmód
- Hogyan került Erdély Habsburg uralom alá?
- Erdély és Lengyelország számára egyaránt virágkort jelentett Báthory István uralkodása
- II. József haláláról tudósított nyitószámában az első erdélyi magyar újság
- Már ötéves korában megválasztották, de sohasem uralkodott az utolsó erdélyi fejedelem
- A trianoni békét "morális köntösbe öltöztették"
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.