„Csend! Adás!” – A magyar televíziózás kezdetei
2022. május 1. 14:26 Múlt-kor
1957. május 1-jén az MSZMP budapesti nagygyűlésen egy kék-fehér festésű kisbusz is látható volt a Hősök terén. Ez a kisbusz volt az, amely a téren elhelyezett négy kamera képét az egész ország számára közvetítette a központi stúdión keresztül – bár az „egész” ország ekkor még csak mintegy kétezer TV-tulajdonost jelentett. 65 éve indult el hivatalosan Magyarországon a televíziós közvetítés.
![Május 1-jei felvonulás](/ih0Ax/article/main/.630x1260/60478.jpg?lavid=406820)
Az 1957. május 1-jei felvonuláson készült képeken jól láthatók a televízió kamerái (Wikipedia / dr. Takács István / CC BY-SA 2.5)
Korábban
Bár magyar születésű tudósok – mások között Tihanyi Kálmán, Barta István, Mihály Dénes, Okolicsányi Ferenc, Czukor Károly – úttörő szerepet vállaltak a képátviteli technológia kidolgozásában és fejlesztésében, Magyarországon mégis csak az 1950-es években indult meg a televíziós műsorszórás előkészítése. (Európa más országaiban, például Franciaországban vagy Nagy-Britanniában már az 1930-as évektől működött a közvetítés.)
Az első lépés a Minisztertanács 1953. január 23-i döntése volt: ebben járultak hozzá a Magyar Televízió Vállalat megalakulásához a Posta égisze alatt, illetve bízták meg az Orion Rádió és Villamossági Vállalatot, hogy készítse elő televízió-vevőkészülékek gyártását.
A PYE Morris FE típusú közvetítőkocsi (Fortepan / Krantz Károly)
A Magyar Televízió első próbaadásai 1953. december 16-án, a Gyáli úti kísérleti állomáson kezdődtek meg, ekkor még csak állóképek sugárzásával. Elsőként egy, a vállalat alkalmazásában álló vegyészmérnököt, Láng Évát ábrázoló diaképet közvetítettek, ami onnan öt kilométernyire, a vállalat Váci utcai irodaházában egy szovjet gyártmányú TV-készüléken vált láthatóvá. Egy hónappal később, január 20-án indították be a Széchenyi-hegyen a 100 W-os adóberendezést, amellyel már mozgóképet is sikeresen továbbítottak. Január 28-án mutatták be a sajtó képviselőinek az új rendszer képességeit a Mágnás Miska jeleneteivel, illetve az Erdei sportverseny című rajzfilmmel.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
Az akkor 60 méter magas Széchenyi-hegyi adótornyon 1955 áprilisában üzemelték be az új, nagyobb teljesítményű kép- és hangsugárzó berendezéseket, szeptemberre pedig elkészült az első sorozatgyártott magyar TV-készülék is, az Orion AT501. 1956 februárjában az adóállomás már hetente kétszer – kedden és csütörtökön – sugárzott filmeket, amit húsz kilométeres körzetben mintegy 200, túlnyomórészt szovjet gyártmányú készüléken élvezhettek a nézők.
Nyáron került piacra az AT501, 5500 forintos (a vevőantennával együtt 7000 forintos) áron; a havi átlagjövedelem ekkor 1171 Ft volt, így a televízió ekkor még borsos árú szórakozásnak számított. Ennek ellenére júliusban a Lenin körúti (ma: Teréz és Erzsébet körutak) RAVILL-üzletben 150 darab kelt el az új készülékből.
Időközben a Szabadság téren, az 1948 óta nem működő Magyar Tőzsde volt épületében kiépültek a Magyar Televízió stúdiója és irodái is. 1957 február 23-án két fontos lépés is történt: üzembe helyezték a Széchenyi-hegyen az 1 kW-os adóállomást, illetve bár a hivatalos indulásra még várni kellett, a gyakorlatban ekkor értek véget a próbaadások, innentől kezdve a Szabadság téri stúdióból „élesben” zajlott a közvetítés. Megérkezett az angol, PYE márkájú közvetítőkocsi is, amely 20–30 km távolságból tudott kapcsolatot teremteni a stúdióval.
A Széchenyi-hegyi adótorony ma (Wikipedia / Civertan / CC BY-SA 4.0)
A hivatalos indulás napját 1957. május 1-jére tették. A közvetítőkocsi és a négy új Thomson kamera a Hősök teréről varázsolta az országban ekkor található körülbelül kétezer TV-készülék képernyőjére a felvonulást, valamint az 1956 ősze óta először nyilvánosság elé lépő Kádár János beszédét. Bár innentől számítják az állandó műsorszórás kezdetét, ez még egy ideig valójában csak Budapest és néhány megyeszékhely lakosságának elenyésző hányadát érintette.
A heti három adásnap 1958-ban négyre, 1960-ban ötre, majd 1968-ban hatra emelkedett, és egészen 1989-ig kellett várni a hét napos adáshétre. A TV-készülék azonban így is a magyar háztartások elengedhetetlen kellékévé vált, és a Magyar Rádió és Televízió hamarosan országos jelenlétre és elismertségre tett szert.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. nyár: Hírhedt emberrablások](/ih0Ax/article_issue/.275x275/167.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák / 17. A náci Németország jellemzői](/ih0Ax/label/.cut-640x400/808.jpg)
17. A náci Németország jellemzői
V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
- Ciánkapszula és pisztoly vetett véget Hitler és Eva Braun másfél napos házasságának
- Már 1918-ban lépéseket tett az egyesülés felé Németország és Ausztria
- 12 ezer, Argentínában élt náci nevét tartalmazó listára bukkantak
- Tökéletes ürügy volt a szabadságjogok megszüntetésére a Reichstag felgyújtása
- A háború utolsó napjaiban megpróbálta átvenni Hitlertől a hatalmat Hermann Göring
- Máig nem tudni pontosan, hány roma áldozata lehetett a holokausztnak
- Miért foglalkoztatták az ikrek az embereken kísérletező náci tudósokat?
- Két falu teljes kiirtásával bosszulták meg Reinhard Heydrich halálát a nácik
- Elhunyt a sobibóri haláltábor utolsó túlélőinek egyike
- Ausztriának és Magyarországnak egyaránt érdeke volt a közös birodalom létrehozása 09:50
- Méhészből vált profi hegymászóvá a Mount Everest első meghódítója 09:05
- Egész életét az elesettek megsegítésének szentelte Sztehlo Gábor tegnap
- Tárlatvezetéssel és koncertsorozattal várja az érdeklődőket a Kiscelli Múzeum minifesztiválja tegnap
- Évekig nem tudták, hová tűnt el egy egész zászlóalj tegnap
- Különleges, reneszánsz stílusú szobortöredék került elő Visegrádon tegnap
- Kétszer is száműzetésbe vonult Edvard Beneš, a csehszlovák állam második elnöke tegnap
- Hírhedt emberrablások – megjelent a Múlt-kor nyári száma tegnap