Churchill, az első világháborús stratéga
2013. október 31. 17:31
Ha a kormány elfogadta volna Churchill javaslatait a brit háborús stratégiára vonatkozóan még az első világháború előtt, sokkal hamarabb meg lehetett volna állítani a német offenzívát – állítja egy angol történész.
Korábban
1914 őszére világossá vált, hogy sem a német villámháborús Schlieffen-terv, sem a franciák terve Elzász és Lotaringia visszafoglalására nem hajtható végre úgy, ahogyan azt elgondolták, így sehol sem sikerült az áttörés kierőszakolása. Pedig máshogy is alakulhatott volna – állítja egy angol történész –, ha a brit kabinet hallgat Churchillre, aki már 1911-ben arra figyelmeztette politikustársait, hogy a küszöbönálló világégés előtt meg kell erősíteni az expedíciós erőket és át kell dobni a külföldön állomásozó csapatokat a nyugati frontra.
Winston Churchill, a búr háborúból frissen hazatért ifjú újságíró az 1900-as általános választásokon újra megkísérelte, hogy bejusson a Képviselőházba. Miután sikerrel járt, a konzervatív párt egyik csoportjához csatlakozó, később a liberális pártban is megforduló politikus növekvő elismertségével párhuzamosan gyorsan emelkedett a ranglétrán: 1905-ben előbb gyarmatügyi államtitkár, majd három évvel később kereskedelmi miniszter lett, 1910-ben pedig a belügyi tárcát kapta meg.
1911-ben az akkor 36 éves belügyminiszter a kabinet egyik leghangosabb kritikusa volt: a Birodalmi Védelmi Bizottság ülésén Churchill memorandumot terjesztett be, amelyben azt vizsgálta, ő hogyan látja a Franciaország elleni német katonai lépéseket. Előrevetítette, hogy II. Vilmos német császár csapatai a fő offenzívát Belgiumon keresztül fogják megindítani, Franciaországnak pedig nem lesz esélye feltartóztatni a csapatokat a határoknál, így egyetlen esélyként az erőket az országon belül kell összpontosítani – hangoztatta a későbbi kormányfő.
Churchill azzal érvelt, hogy csak akkor szabad Franciaországba küldeni a brit csapatokat, ha a tengerentúlon állomásozó brit seregtestek is megérkeznek. A nagyszámú brit hadsereg így döntő csapást tud mérni Németországra, megfordítva ezzel a háború kimenetelét. Allan Mallinson új, 1914 Fight the Good Fight: Britain, the Army and the Coming of the First World War című, kedden megjelent könyvében azt írja, hogy a miniszter „nevetséges és abszurd” felvetését végül lesöpörték az asztalról, holott Churchillnek igaza volt.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
„Úgy gondolom, hogy bár a Brit Expedíciós Erők (British Expeditionary Force, BEF) nagyszerűen küzdöttek, Franciaország a BEF nélkül is képes lett volna helytállni a háború első két hónapjában” – állítja Mallinson. Az első Brit Expedíciós Haderő tervezése a második búr háború befejezése (1902) után indult, s az antanthatalmak között megkötött szerződés értelmében az eljövendő háborúban a Londonnak a két hadtestbe szervezett, hat lövészhadosztályból és öt lovas dandár alkotta BEF-et kellett bevetnie a kontinensen.
1914 végére a BEF olyan súlyos veszteségeket szenvedett, hogy lényegében megszűntek a háború előtti alakulatok. Mallinson szerint azonban ha a kabinet hallgatott volna Churchillre és Amiens-nél tartják a később akár 300 ezer fősre felduzzasztott BEF-et, az expedíciós erők már októberben oldalba támadhatták volna Németországot az észak-franciaországi Abbeville és az Északi-tenger között, visszaszorítva ezzel a németeket a Maason túlra.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek / 13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/774.jpg)
13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században
III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek
- A legenda szerint a tokaji aszút is a szegény fiatalokat gyámolító Lorántffy Zsuzsanna találta fel
- A hadiadó-emelés kompenzálásaként hozhatta létre a Szent István-rendet Mária Terézia
- Rákóczi nem kért a békefeltételekből, beleegyezése nélkül tették le a kurucok a fegyvert
- Birtokaik és családjuk jövője is odavesztett a Wesselényi-összeesküvés halálra ítéltjeinek
- Világhírű tudóst is Magyarországra csábított Lorántffy Zsuzsanna
- A lakosság elkeseredettségére alapozta felkelését Bocskai István
- Vitáik miatt nyílt háborúba kezdett öccsével Rudolf király
- Bocskai István Habsburg-ellenes felkelése olyan sikeres lett, hogy hajdúi már Bécset fenyegették
- Valóban vadászbaleset áldozata lett Zrínyi Miklós?
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.