Napóleon is tanult a 350 éve született legendás császári hadvezértől
2013. október 18. 13:11 MTI
Háromszázötven éve, 1663. október 18-án született Párizsban Savoyai Jenő (Eugene de Savoie, Eugen von Savoyen) herceg, a török elleni háborúk és a spanyol örökösödési háború legkiválóbb császári hadvezére.
Korábban
Anyja a Franciaországot egykor irányító Mazarin bíboros unokahúga, apja hivatalosan Savoya-Carignan hercege, a szóbeszéd szerint azonban maga a Napkirály, XIV. Lajos volt. Anyja nem sokat törődött gyermekei nevelésével, jobban izgatták az udvari intrikák, amelyekben végül alulmaradt, s 1673-ban Brüsszelbe kellett menekülnie. A gyenge fizikumú, "kis apátnak" gúnyolt Jenőt a király papnak szánta, a katonai pályafutás lehetőségét megtagadta tőle. A sértett fiatalember húszévesen elhagyta szülőföldjét, s a Habsburg-házi I. Lipót német-római császárnak, magyar királynak ajánlotta fel kardját.
1683-ban részt vett a Bécset ostromló törökök szétverésében, s vitézsége révén hamarosan egy dragonyosezred parancsnoka, 22 évesen pedig már tábornok lett. 1686-ban már a Budát felszabadító hadak alvezére volt, 1687-ben ő vihette meg a második mohácsi csataként emlegetett nagyharsányi diadal hírét Bécsbe. Az 1688-ban kitört pfalzi örökösödési háborúban a franciák ellen harcolt rokona, a végül különbékét kötő Viktor Amadeus savoyai herceg oldalán. Jenő szilárdan kitartott a császár mellett, aki 29 évesen tábornaggyá léptette elő.
Lipót 1696-ban Jenőt állította a török magyarországi kiverésére induló sereg élére, s ő élete első önálló hadjáratában 1697. szeptember 11-én a zentai csatában tönkreverte a törököt. A rá záporozó kitüntetéseket és birtokokat (ezek nagy része a felszabadított Magyarországon volt) nem sokáig élvezhette: az 1701-ben kitört spanyol örökösödési háború ismét a csatatérre szólította.
Az Alpokon átkelve sikert sikerre halmozott a csatamezőn, de nem csak a franciákkal kellett hadakoznia, dolgát nehezítették a bécsi udvar hivatalnokai is. A helyzet csak 1703-ban változott meg, amikor az Udvari Haditanács elnökének nevezték ki, ő pedig ütőképessé formálta a császári hadsereget. 1704-ben Blenheimnél a brit Marlborough herceggel legyőzte a franciákhoz átpártolt bajorokat, 1706-ban torinói győzelmével megszerezte Ausztriának Észak-Itáliát, 1708-1709-ben Németalföld nagy részét, győzelmei döntően hozzájárultak a háborút lezáró békék megkötéséhez.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
A Rákóczi-szabadságharc komoly gondokat okozott a hadvezérnek, aki nagyra becsülte a magyarokat, s többször felemelte szavát Magyarország alkotmányos jogai érdekében. A császárnak tett esküjéhez mégis hű maradt, minden engedményt ellenzett a "lázadó" II. Rákóczi Ferenccel szemben. A szabadságharc után, az 1712-15-ös diétán honfiságot (indigenátust) nyert, azaz külön törvényben kitüntetésként magyar állampolgársággal ruházták fel.
Savoyai Jenő 1714-ben Németalföld helytartója lett, de amikor a Porta 1716-ban megszegte a karlócai békét, VI. Károly császár ismét őt küldte a török ellen. Savoyai Péterváradnál legyőzte Ali pasa 150 ezres hadseregét, visszafoglalta az utolsó jelentős török erősséget, Temesvárt, majd 1717 augusztusában Belgrádot vette ostrom alá. A vár felmentésére érkező 200 ezres török sereget alig 40 ezer emberével szétverte, ezután bevette Belgrádot. A fényes diadal eredménye lett az 1718-as pozsareváci béke, amely végleg kiszorította a törököt Magyarországról.
A harctéri győzelmek után ismét Németalföldet kormányozta, de többnyire bécsi palotájában, a Belvederében időzött. 1734-ben még egyszer hadba szállt a lengyel örökösödési háborúban, kora miatt azonban hamar visszahívták. 1736. április 21-én Bécsben szélütésben halt meg.
Savoyai Jenőnek oroszlánrésze volt abban, hogy a Habsburg Birodalom győztes hatalomként emelkedett ki a 17-18. századforduló nagy európai háborúiból. Katonai sikereit kiváló stratégiai döntései, magával ragadó lendülete magyarázzák, az elfoglalt területeket nemcsak meghódította, de meg is tartotta. Személyes bátorságát mutatja, hogy 24 csatája közben 13 alkalommal maga is megsebesült. Ő oktatta a harcművészetekre Nagy Frigyes későbbi porosz királyt, Napóleon egyedül az ő hadjáratait tartotta tanulmányozásra érdemesnek.
Pártolta a művészeteket és a tudományt, kora legnagyobb elméivel levelezett, hatalmas könyvtárat és képtárat gyűjtött. Kiválóan értett a pénzügyekhez is: fiatalon 25 forinttal érkezett Ausztriába, s 25 milliót hagyott maga után. Magyarországon hatalmas birtokai voltak, többek között övé volt az egész Csepel-sziget, itt építtette meg a ráckevei kastélyt. Birtokához tartozott Promontor - a mai Budafok -, melynek főtere ma az ő nevét viseli, rá utal a Savoya Park bevásárlóközpont elnevezése is. A bécsi Hofburg és a Budavári Palota előtt is lovas szobra áll.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek / 10. Államalapítás és az új rend megszilárdulása Magyarországon a 10–13. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/771.jpg)
10. Államalapítás és az új rend megszilárdulása Magyarországon a 10–13. században
III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek
- Valószínűtlen, hogy csúf külsejű lett volna Könyves Kálmán
- A fogadalmat tett Szent Margit az első férjjelöltjét, a lengyel királyt látni sem óhajtotta
- Férje halála után számos megaláztatást kellett elviselnie Árpád-házi Szent Erzsébetnek
- 10 érdekesség az Árpád-házi királylányokról
- Egyensúlyteremtő képességében rejlett Szent István sikereinek titka
- A legenda szerint a tatárdúlástól is imával mentette meg Lengyelországot az aszkéta életű Árpád-házi Szent Kinga
- Nem talált kiutat királysága és alattvalói érdekellentéteiből IV. László
- Apja és fia tevékenysége is árnyékot vetett IV. Béla uralkodói törekvéseire
- Öt trónkövetelő, akinek valóban volt esélye a magyar korona megszerzésére
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.