A tragédia, amit Churchill kitörölt a történelemből
2009. február 25. 11:55 The Independent
Megtörténte után nem sokkal szinte azonnal szigorúan titkosnak nyilvánították, és így a legtöbben ma sem ismerik Nagy-Britannia történelmének legsúlyosabb polgári tragédiáját: a Bethnal Green földalatti állomás tragédiájában 173-an vesztek oda.
Korábban
Amikor 1943. március 3-án megszólalt a légiriadó, az emberek szokás szerint a kötelezően kijelölt óvóhelyek felé tartottak. Így tettek azok is, akik a londoni földalatti egyik új állomása, a Bethnal Green felé tartottak, amely addigra már két éve nyújtott menedéket 5000 ember számára. A bombák sújtotta területen Bethnal Green igazi védelmet jelentett.
Azon az éjszakán azonban 173-an vesztek oda a föld alatt: a pusztítást nem a Heinkelekről ledobott egytonnás bombák okozták, hanem egy olyan tervezési és statikai hiba, amelyet aztán szinte teljesen kitöröltek a történelemből. Ma a metrólejáratnál egy egyszerű tábla emlékeztet csupán, hogy mi is történt a föld alatt. A túlélők és leszármazottaik azonban jóval többet szeretnének: terveik szerint egy hatalmas emlékmű épülne a lejárathoz, amely a jövendő nemzedékeket is a tragédiára emlékeztetné.
Bár az engedélyeztetésre a hatóságokkal folytatott küzdelem után végül sor került, a Mennyei lépcsők névre hallgató emlékmű a finanszírozás hiánya miatt mégsem készülhet el, ugyanis ahhoz jelenleg 600 ezer fontra lenne szükség. Az összeg előteremtésére nincs remény, a túlélők pedig lassan egytől egyig távoznak az élők sorából, így senki nem marad, aki a tragédiára emlékeztetne. Ráadásul szerintük a katasztrófát hivatalosan azért tussolták el, mert arra az East End szegényebb végén került sor; a haragos túlélők érvei szerint ha Knightsbridge-ben vagy épp Kensingtonban történt volna hasonló eset, ott évtizedek óta emlékmű állna.
A Bethnal Green földalatti állomás katasztrófájának részletei a mai napig nem ismertek, ám a helyiek szerint az állomás a közelben telepített légvédelmi ágyúk rossz pozícionáltsága miatt omolhatott be.
A valóság kicsit prózaibb: Churchill azért tiltotta meg az eset megjelentetését a lapokban, hogy azt a náci propaganda ne használhassa fel saját céljaira. A kormányzat több esetben is így járt el, ezért nem tudjuk azt sem, hogy az 1944-es normandiai partraszállás gyakorlása közben miért halt meg 700 amerikai tengerész. A hivatalos álláspont szerint akkor egy német tengeralattjáró nyitott tüzet a hajókra, míg a hozzátartozók egész másra emlékeznek: szerintük baráti tűz végzett a katonákkal. A cenzúra emellett az írókat is figyelte: Orwell Állatfarmja például csak az európai győzelem napja után jelenhetett meg, mert a hatóságok attól tartottak, hogy a könyv alááshatja a szovjetekkel fenntartott kapcsolatokat.
A Bethnal Green földalatti állomás katasztrófájáról annak ellenére tudunk nagyon keveset, hogy sokkal több áldozatot követelt, mint az 1989-es katasztrófa, amelyben a Liverpool 96 szurkolója halt meg, vagy épp az 1966-os Aberfan-tragédia, ahol 144 ember vesztette életét.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.