Hat szavazaton múlott az első távíróvonal megépítése
2023. május 24. 09:05 MTI
179 éve, 1844. május 24-én továbbították az első üzenetet a világ első távíróvonalán, Washington és Baltimore között. A távíró szédületes gyorsasággal terjedt: 1848-ban a Mississippitől keletre valamennyi amerikai államban működött telegráf, 1852-ben a távíróvonalak teljes hossza már körülérte volna a Földet.
Korábban
Már az ókorban próbálkoztak füstjelekkel, jelzőtüzekkel, tükrökkel visszavert fénnyel továbbítani nagy távolságra az üzeneteket, de ezek a metódusok nehézkesek voltak, és folyamatos használatuk sem volt lehetséges.
Később feltalálták az optikai, szemaforos, illetve az elektrokémiai távírót is (utóbbiban 35, az ábécé betűit szimbolizáló aranytű végén képződtek buborékok), de a megoldást végül az amerikai Samuel Morse találta meg.
Az 1791. április 27-én született Morse a Yale Egyetemre járt, de a tanulásban nem jeleskedett, érdeklődését csak az akkoriban újdonságnak számító elektromossággal kapcsolatos előadások keltették föl. Megélni a festészetből próbált, és a műértőkben gazdagabb Angliába költözött, majd 1825-től ismét New Yorkban élt elismert, de anyagiakban nem dúskáló művészként.
Egy párizsi tanulmányútjáról hazatérőben, a hajón elkapott egy beszélgetést az újonnan felfedezett elektromágnesről, ennek nyomán fogalmazódott meg benne az elektromágneses távíró gondolata. Első, kezdetleges tervét 1832 őszén vázolta fel, majd következett a megvalósítás gyötrelmekkel teli időszaka.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Hamar be kellett látnia, hogy az elektromosságot illetően a sötétben tapogatózik, a véletlen azonban összehozta Joseph Henry fizikussal, aki minden kérdésére válaszolt, sőt gyakorlati tanácsokkal is ellátta. Morse volt az első, aki egyetlen vezetékkel meg tudta oldani a jeltovábbítást: tíz mérföldenként új áramkört alkalmazva jelfogókat iktatott be, amelyeket a legyengült impulzus kapcsolt be.
A később róla elnevezett, a betűk és számok jelölésére pont-vonal kombinációt alkalmazó jelrendszert 1839-ben dolgozta ki, a billentyűzetet 1840-ben találta fel.
A telegráfot 1837. szeptember 4-én mutatta be. Munkatársa fél kilométerrel távolabbról kezdte adni a jeleket, és az előadóteremben álló készülék ingája titokzatos tüskéket rajzolt a papírszalagra: „sikeres kísérlet a távíróval 1837. szeptember 4-én”.
A továbbfejlesztett távírót 1838. február 20-án vizsgálta meg egy washingtoni bizottság, de a feltalálónak csak öt évvel később sikerült rávennie a kongresszust a Washington és Baltimore közti távíróvonal kiépítésére. (A találmány jelentőségét fel nem ismerő honatyák alig hat szavazat többséggel hozták meg a döntést.)
A negyven mérföld hosszú vezetéken 1844. május 24-én futott végig az első mondat: „What hath God wrought – Mit művelt Isten”, a nagyközönség számára 1845. április 1-jén nyitották meg a vonalat.
A távíró szédületes gyorsasággal terjedt: 1848-ban a Mississippitől keletre valamennyi amerikai államban működött telegráf, 1852-ben a távíróvonalak teljes hossza már körülérte volna a Földet, az első transzatlanti kábelt az Egyesült Államok és Írország között 1858-ban állították fel.
Morse 1866-ban
Magyarország első távíróvonala 1847. december 27-én nyílt meg Bécs és Pozsony között. A múlt század elején terjedt el Marconi találmánya, a vezeték nélküli távíró, amellyel már mozgó állomásokat is létre lehetett hozni – például a hajókon –, de ez a rendszer is a morzekódot használta.
A rádiótávíró legfontosabb szerephez a második világháborúban jutott, használták a tengeri, a szárazföldi hadviselésben és a légierőnél is, a legtöbbször kódolt üzenetek továbbítására.
Távírón küldött üzenet alapján 1899-ben történt az első tengeri mentés, a rádiótávíró használata mégis a Titanic 1912-es elsüllyedése után kapott lendületet a vízi közlekedésben. A közelben haladó Carpathia gőzös vette a Titanic vészjelzését és hétszáz embert mentett ki a fagyos vízből, illetve a csónakokból.
Még többen megmenekülhettek volna, ha a Titanichoz még közelebb haladó Californian szintén veszi a segélykérést, de a távírász ekkor már ágyban volt. Három hónappal később döntöttek arról, hogy a távíróval felszerelt hajókon folyamatos ügyeletet kell tartani, és ekkor fogadták el vészjelzésként az addigi CQD helyett az SOS-t (ti-ti-ti tá-tá-tá ti-ti-ti).
A közhiedelemmel ellentétben ez nem a Save Our Souls (mentsétek meg lelkünket) segélykérés rövidítése, konkrét jelentése nincs, csak könnyen megjegyezhető és továbbítható. A Morse-kód a tengerhajózásban igen sokáig volt használatban, az utasszállító és teherhajók csak 1999. február 1-jétől használják vészjelzésre helyette a globális műholdas kommunikációs rendszert.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.