Port Arthur eleste
2005. január 3. 10:06
100 éve az orosz-japán háborúban 1905. január 2-án az oroszok feladták Port Arthurt.
Az 1904-05. évi orosz-japán háború tétje a Távol Kelet, elsősorban Kína és Korea feletti befolyás megszerzése volt. Az 1894-95-ös japán-kínai háborúban a japánoknak sikerült megnövelniük befolyásukat Kínában és Koreában. Ennek ellensúlyozására Oroszország meg akarta hódítani Mandzsúriát és meg akarta szerezni Vlagyivosztok mellé a jégmentes - egyébként a japánok által épített - Port Arthur kikötőjét is. Az 1890-91-ben szervezett nemzetközi intervenció keretében Oroszország mindkét célját elérte. Japán ezután, az orosz terjeszkedéstől szintén tartó Anglia és az Egyesült Államok támogatásával harcba indult a cár ellen. 1904. február 9-ére virradóan a japánok meglepetésszerű támadást intéztek a Port Arthurban állomásozó orosz flotta ellen, blokád alá vették Vlagyivosztok, Port Arthur és Dalnij kikötőjét, 10-én pedig hivatalosan is hadat üzentek Oroszországnak. A Távol-Keleten ekkor több mint 350 ezer japán állt szemben az alig 100 ezer fős, szétszórtan elhelyezkedő orosz haderővel, ezért 1905. január 2-án az oroszok kénytelenek voltak feladni Port Arthurt.
Japán roham Port Arthurnál |
A cár európai flottájának bevetésével szerette volna megfordítani a háború menetét, s el akarta vágni a szárazföldi japán erőket az anyaországtól. Az orosz hajók csaknem 40 ezer kilométeres utat tettek meg, s 1905. május 27-én érkeztek a koreai szorosban lévő kettős japán szigethez, Csuzimához. Itt azonban Togo japán tengernagy hajóhada egész napos elkeseredett harcban csaknem teljesen megsemmisítette a cári flottát, amelynek csupán néhány egysége tudott elmenekülni. A 12 ezer orosz matrózból 3500 meghalt és 7000 megsebesült, s 38 hajó elsüllyedt, vagy harcképtelenné vált. A japán veszteség ezzel szemben 700 halott és mindössze három elsüllyedt és hat megrongálódott hajó volt. A háborús vereség eredményeként Oroszországnak le kellett mondania Port Arthurról, Mandzsúriáról, Szahalin déli részéről és osztoznia kellett Japánnal a távol-keleti vasút mandzsúriai részének birtoklásában.
(MTI)
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![Múlt-kor magazin 2015/nyár](/iI3Es/label/.cut-640x400/643.jpg)
nyár
Múlt-kor magazin 2015
- Az amerikai elnökök rettegett ellensége: a "húszéves átok"
- Különös kapcsolatban állt az égiekkel "Erdély Gödöllője"
- „A halál oka ismeretlen” - rejtélyes halálesetek a szocializmus évtizedeiből
- Aki egy ültő helyében száz kisfröccsöt is megivott
- Különös halálesetek a tudomány és a művészet világából
- Férfiaktok és romantikus novellák - hét diktátor furcsa hobbival
- Mit keresett Buffalo Bill Magyarországon?
- Ami kenterbe veri a Trónok harcát: Árpád-házi rémhistóriák
- Az athéni, akinek a fejére esett egy teknős
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.