Maja emlékek: történelmi örökség vagy szórakozóhely?
2012. augusztus 30. 15:57
Mikor Paul McCartney nemet mondott egy a Chichen Itza piramisa előtt tartandó koncertre, a régészek „Köszönjük Paul, szeretünk téged!” feliratú poszterrel nyilvánították ki tetszésüket, mivel már évek óta tiltakoznak az ellen, hogy a piramisokat vagy más mexikói műemléket rock koncertekhez vagy egyéb szórakoztató tevékenység kellékeként használják fel.
Korábban
A mexikóiakat mindig is úgy nevelték, hogy tiszteljék az ország prekolumbián gyökereit, ezért a régészek joggal lehetnek felháborodva amiatt, hogy a kormány elmulasztja a nemzeti kincsek, így a maja paloták és az azték piramisok megfelelő és átfogó védelmét.
A kormány közelmúltbéli döntése, amely szerint egy üvegből és acélból készült homlokzatot állítanak fel a pueblai Guadalupe történelmi erődjének egy részében a szeptember 15-i mexikói függetlenségi ünnepségek idejére, az utolsó csepp volt a pohárban. A régészek ezért tiltakozásul elfoglalták a Régészeti Nemzeti Múzeumot, hogy kiálljanak a műemlékek védelme mellett.
A Chapultepec Park intézményeibe lépő turistákat plakátok, petíciók és dühös, megafonnal kiabáló antropológusok köszöntötték. A mezítlábas, fehér tunikába öltözött, maja nyelven beszélő kutatók a hallban tartanak előadásokat. A belépőt ingyenessé tevő tudósok a Twitteren és a Facebookon is hirdetik a kritikák össztüzébe került kormányzati intézkedéseket, amelyek szerintük a fejlesztésekkel tönkreteszik a romokat.
Az egyre dühösebb kutatók követelik a kormányzattól, hogy még mielőtt megkezdené, állítsa le a 2012. december 21-re – a maja naptár szerint a világvége napjára – időzített partit is. „Az emberek, akik jóváhagyják ezt a teljesen korrupt eseményt, szégyentelen banditák. A 2012-es mozgalom kihasználja az emberek tudatlanságát, hogy milliókat keressen rajtuk. Körülbelül annyi közük van hozzá, mint Pavarottinak Chichen Itzához” – mondta egy tüntető.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
„Nemzeti emlékeink veszélyben vannak” – mondta Felipe Echenique, a National Institute of Anthropology and History (INAH), a történelmi helyek védelmével megbízott kormányzati szervezet képviselője. „A nyilvános régészeti helyszíneink folyamatosan pusztulnak, mi megpróbáljuk megállítani a romlásukat.”
A hatóságok a múlt hétig nagyrészt csendben voltak, amikor is a régészeti tanács egy közleményt adott ki, amely elhatárolódott a szakszervezek politikai céljaitól. Echenique elmondta: a hatóságok azzal vádolták, hogy a július végén kezdődött tiltakozások révén az Antropológiai Múzeumot több mint 400 ezer dollártól fosztották meg. „Nekünk tényleg van egy politikai célunk” – mondta Echenique. „Szeretnénk, ha végrehajtanák a szövetségi törvényeket, vagyis megóvnák az örökségünket.”
Az elmúlt napokban egyre terjedtek a mexikói emlékek környékén a tiltakozó transzparensek, amelyek az „Ellenség a házban” felirattal protestáltak az INAH vezetői ellen. „A történelmi helyszíneket nem lehet megváltoztatni vagy még inkább turistabaráttá tenni, ez az örökség nemcsak a kutatóké, s nem is csak a mexikóiaké, hanem az egész világé” – fogalmazott Celia Gutierrez Ibarra történész.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.