Újjáteremtette a Római Birodalmat a balkáni parasztfiú, Justinianus császár
2023. november 14. 20:20 Múlt-kor
I. Justinianus császár 565. november 14-én valószínűleg elégedetten szenderült örök nyugalomra. 38 esztendőn át tartó uralma alatt sikerült talpra állítania a keresztény államvalláson alapuló, a Mediterráneumot uraló Római Birodalmat, amire I. Theodosius császár óta nem volt példa. A pazar teljesítményhez két fontos „mellékszereplő” is kellett: egy sikerorientált nagybácsi és egy erőskezű feleség.
Korábban
Justinianus (Iusztinianosz) Illíriában – a mai Észak-Macedóniában –, Tauresium városában egy illír-római, egyesek szerint makedón-római gyökerű parasztcsaládba született, Petrus Sabbatius néven. Származásából kifolyólag a császári trónig nagyon hosszú utat kellett megtennie, és talán nem is jutott volna a Keletrómai Birodalom élére, ha a gondviselés anyja testvérének, Iusztinosznak (Justinus) köszönhetően nem egyengeti életútját.
Justinus Konstantinápolyban szép katonai karriert futott be, mivel egészen a testőrgárda parancsnoki pozíciójáig küzdötte fel magát. A magas rangú katonatiszt szívén viselte unokaöccsének, Petrusnak a sorsát, aki nagybátyja jóvoltából jogot és filozófiát tanulhatott, majd később hivatalnoki munkát kapott. A hálás Petrus, miután nagybátyja örökbe fogadta, felvette mentora nevét, az ifjúból így lett Flavius Petrus Sabbatius Iusztinianosz.
Justinus 518 nyarán megszerezte a császári trónt, amelynek köszönhetően fogadott fiának is megnyílt az út a hatalom magasabb szférái felé: Justinianus konzuli és hadseregparancsnoki címet szerzett. Az idősödő Justinus 527. április 1-jén társcsászárrá emelte unokaöccsét, aki néhány hónap múlva – ugyanezen év augusztusában – örökbefogadója halálát követően megörökölte a Bizánci Birodalom trónját.
Justinianus a Keletrómai Birodalom császáraként ambíciózus tervekkel kezdte meg közel négy évtizedig tartó regnálását. A kormányzásban számíthatott feleségére, Theodóra császárnére, aki alacsony származása ellenére a Bizánci Birodalom egyik legbefolyásosabb asszonyává vált. Éppen táncosnőként – más források szerint kurtizánként – kereste a kenyerét, amikor a jövendőbeli császárral találkozott.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
A frigy azonban nem volt egyszerű, mert a bizánci törvények szerint a magas hivatalt betöltő, előkelő emberek nem vehettek el alacsonyabb társadalmi rétegből származó nőket. Justinianus megpróbált lobbizni a törvény eltörlése mellett örökbefogadójánál, Justinos császárnál, de az uralkodó hitvese, aki maga is rabszolgából lett császárnévá, hevesen ellenezte a különféle társadalmi csoportok egybekelését. Euphemia Lupicina azonban 523-ban elhalálozott, így Justinianus és Theodóra házassága előtt elhárultak az akadályok.
Theodóra császárné ábrázolása (Kép forrása: Wikipédia/ Petar Milošević/ CC BY-SA 4.0)
Justinianus később sokat köszönhetett feleségének, hiszen az uralma ellen kitört 532-es Nika-felkelés alatt el akart menekülni Konstantinápolyból, ám hitvese meggyőzte, hogy maradjon. Az asszony határozott fellépése után Justinianus Konstantinápolyban maradt, így megőrizte trónját. A császár hadvezérei tekintélyes haderő segítségével, 30-40 ezer ember lemészárlásával teremtettek rendet a császárvárosban.
A Nika-felkelés leverése után Justinianus elindíthatta birodalomépítő hadjáratait, amelynek célja a Mediterráneum keleti és nyugati partvidékének egyesítése, azaz a Római Birodalom feltámasztása volt. A nagy terv megvalósítása a császár egyik kedvenc hadvezérére, Belisariusra várt, aki oroszlánrészt vállalt a Nika-felkelés leverésében. Belisarius haderejével átkelt Észak-Afrikába és Karthágót elfoglalva, 534-ben megdöntötte Gelimer vandál király uralmát.
Ennek köszönhetően Justinianus fennhatósága alá került Észak-Afrika partvidékének jelentős hányada. A vandálokon aratott győzelem után Belisarius átkelt Itáliába és elsöpörte a keleti gót királyságot is. A bizánciak 553-ra egész Itáliát uralmuk alá hajtották, sőt az Ibériai-félsziget déli partvidékének megszerzésével Justinianusnak sikerült a Földközi-tengert újra „római beltengerré” változtatnia.
A justinianusi birodalomegyesítés másik pillére az egységes államvallás megteremtése volt. A császár elkötelezte magát az ortodoxia mellett, személyét viszont a pápa fölé helyezte. A kereszténységen kívül más vallást csak fővesztés terhe mellett lehetett gyakorolni a birodalomban. Az egyház megerősítésével párhuzamosan megkezdődött a hellén kultúra lebontása, így a Platón által létrehozott athéni Akadémia leépítése is.
Justinianus jelentős jogügyi reformokat is végrehajtott. 529-ben elkészült a Codex Justinianus, amelyben egy, a császár által megbízott jogtudósokból álló csoport összegyűjtötte és rendszerezte a Kr. u. 2. század elejétől Justinianus uralkodásáig hozott császári rendeleteket. A jog szakértői nem elégedtek meg ennyivel, elkészítettek egy jogi tankönyvet is, majd 534-ben frissítették a Codex Justinianust. A császár 545-ben kiadatta a Corpus Juris Civilist, azaz a polgári törvénykönyvet.
Justinianus mozaikból készült képmása a ravennai San Vitale-templomban (Kép forrása: Petar Milošević/ CC BY-SA 4.0)
A birodalomépítés, a jogi és egyházügyi reformok mellett Justinianus nevéhez köthető a bizánci építészet egyik legszebb és leghíresebb emlékének, az 1453-ig – Bizánc elfoglalásáig – ortodox bazilikaként működő Hagia Szophia (Szent Bölcsesség székesegyház) megépíttetése is. A ma már mecsetként használt keresztény templomot 532-ben kezdték építeni és öt év alatt fejezték be.
Justinianus 565-ben, 82 évesen fejezte be földi pályafutását. Életműve nem volt tartós, birodalma területi integritását ugyanis utódai nem tudták megőrizni.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés / 27. Az első világháború és következményei (szövetségi rendszerek kialakulása, okok, hadviselők, frontok, a háború jellege, a világháborút lezáró békerendszer, Magyarország az első világháborúban)](/iI3Es/label/.cut-640x400/788.jpg)
27. Az első világháború és következményei
VI. Nemzetközi konfliktusok és együttműködés
- Utazás a frontra, spanyolnátha, leleplezett viszony: mozgalmas év volt Franklin Roosevelt számára 1918
- A gránát még célt tévesztett, a lövések halálosan megsebesítették a főhercegi párt Szarajevóban
- Amikor megkondultak a harangok: 101 éves a trianoni békeszerződés
- Az első világháború harcainak valóságos időkapszulája került elő az olasz Alpokban
- Románia hadba lépését késleltette, Olaszországét azonban már nem tudta megakadályozni a gorlicei áttörés
- Háború, spanyolnátha, leleplezett viszony – sok fordulatot hozott Franklin Roosevelt életébe az 1918-as év
- Bár ebben reménykedett, Fritz Haber vegyi fegyverei nem tudták eldönteni az I. világháborút
- Az I. világháborús francia sisakok nagyobb védelmet nyújtottak, mint a mai amerikaiak
- Sártenger, életveszély és felelősség – az első világháború futárai
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.