Milyen volt a viktoriánus háziszolgák egy átlagos napja?
2019. május 27. 16:51 Múlt-kor
Az elmúlt években számos televíziós sorozat, mint például a Ház az Eaton Place-en vagy a Downton Abbey meglehetősen nagy érdeklődést ébresztett a közönségben a viktoriánus kori hagyományokat követő úri háztartásokban alkalmazott szolgák, cselédek élete iránt. Milyen volt valójában a társadalom legfelsőbb rétegét szolgálni annak palotáiban és birtokain?
Korábban
Kitartó hagyományok
Annyi bizonyos, hogy a régi hagyományok rendkívül erősen tartották magukat a 20. században is az ilyen munkakörökben. Csak férfi szolgák nyúlhattak például uruk ezüst tárgyaihoz, és csak ők tisztíthatták a legértékesebb bútordarabokat is.
E hagyományok – bármennyire körülményesnek is tűnnek – segítettek abban, hogy az esetleges új alkalmazottak gyorsan és hatékonyan be tudjanak illeszkedni a munka rendjébe. Az is biztos támpont a szolgák életmódjának vizsgálatában, hogy az alkalmazottak étkezési időpontjai adták a keretet az egész háztartás napjához, és csak lassan változtak a 19. század folyamán.
Az első szünetet eleinte rendszerint a délelőtt közepe táján tartották, és jellegzetessége volt valamilyen szeszes ital elfogyasztása. A főétkezés – amelyre a napjainkban vacsorát jelentő „dinner” szót használták – körülbelül délben történt, míg a „tea” (uzsonna) egy nagyon könnyű étkezés volt négy óra tájban. A ma is késő esti vacsorát jelentő „supper” általában este kilenc óra körül volt, miután az összes napi teendővel végeztek.
A 19. század végére megfigyelhetők a napjainkra emlékeztető tendenciák: a szolgák főétkezésére egyre később és később került sor, így lett a „dinner” a vacsorára értendő, és egy új, könnyebb étkezés, a ma ebédet jelentő „lunch” vette át a helyét déltájt. Ez a leosztás sokkal alkalmasabb volt a konyhai személyzet számára is.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
A kutatók számára viszonylag könnyű feladat összeállítani az átlagos 19. századi szolga napirendjét, a konkrét emlékeket tartalmazó leírások – mint például a naplók – rendkívül hasznosak, még ha a részletek tekintetében nem is mindig megbízhatóak.
Nehézségek mutatkoznak azonban akkor, ha valódi egyéneket kívánnának elhelyezni egy adott háztartásban, főleg 1837 előtt, ugyanis csak ekkor vezették be az Egyesült Királyságban a születések, házasságok és halálozások polgári anyakönyvi vezetését.
Az ország első általános népszámlálására 1841-ben került sor, ami szintén segítheti a kutatást. Sajnos ebből a korból származó fényképes bizonyítékot szinte lehetetlen találni, így a kutatók által gyűjthető információ leggyakrabban az eleve ritka naplókra, illetve az urak vagy a szolgálók számára készült útmutatókra korlátozódik. Ez utóbbiak felbecsülhetetlen értékű tanácsokat adtak arra, hogyan kell egy háztartást hatékonyan vezetni.
Ilyen források alapján összeállítható egy olyan vázlat, mint azalábbi, amely a cheshire-i Tatton Hall mindennapjait foglalja össze. E birtok és a rajta található kastély volt az Egerton család széke mintegy 400 éven át, míg át nem lett ruházva a National Trust műemlékvédelmi hatóságra 1958-ban.
Habár minden háztartás egy kissé eltérően működött, és a ház urának is mindig megvoltak a sokszor hóbortos követelményei, az alábbi időbeosztás viszonylag jól tükrözi egy 19. századi úri háztartás általános napirendjét. „Szereplői” a mosogatólegény, a konyhai cselédlány, a lakáj, a szakács és egy alárendelt cselédlány.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek / 13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/774.jpg)
13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században
III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek
- A legenda szerint a tokaji aszút is a szegény fiatalokat gyámolító Lorántffy Zsuzsanna találta fel
- A hadiadó-emelés kompenzálásaként hozhatta létre a Szent István-rendet Mária Terézia
- Rákóczi nem kért a békefeltételekből, beleegyezése nélkül tették le a kurucok a fegyvert
- Birtokaik és családjuk jövője is odavesztett a Wesselényi-összeesküvés halálra ítéltjeinek
- Világhírű tudóst is Magyarországra csábított Lorántffy Zsuzsanna
- A lakosság elkeseredettségére alapozta felkelését Bocskai István
- Vitáik miatt nyílt háborúba kezdett öccsével Rudolf király
- Bocskai István Habsburg-ellenes felkelése olyan sikeres lett, hogy hajdúi már Bécset fenyegették
- Valóban vadászbaleset áldozata lett Zrínyi Miklós?
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.