Nyilvánvaló csalással nyerte meg a kommunista párt a kékcédulás választásokat
2023. augusztus 31. 09:50 Múlt-kor
76 évvel ezelőtt, 1947. augusztus 31-én tartották a 20. századi Magyarország leghírhedtebb országgyűlési választását, amely során a hatalmat egyre inkább kisajátító, de társadalmi bázissal alig rendelkező Magyar Kommunista Párt arcátlan csalássorozattal juttatta győzelemre a maga vezette koalíciót.
Korábban
A második világháborút követő első szabad választások világosan jelezték, hogy a háborús vereségből csak nagy áldozatok árán felocsúdó magyar társadalom nem kér a kommunizmusból. Az 1945 novemberében megtartott egyenlő, titkos és általános választáson a kisgazdapárt a maga 57%-val abszolút többséget szerzett, míg a kommunisták csupán 16,95%-ot szereztek.
Moszkva azonban nem hagyhatta, hogy egy megszállása alatt tartott országban a „demokratikus” átalakulás a helyi kommunisták részvétele nélkül menjen végbe, ezért gyakorlatilag utasította a kisgazdákat, hogy egy olyan nagykoalíciós kormányt hozzanak létre, amelyben a kulcspozíciók (például a Belügyminisztérium a rendőrséggel együtt) a kommunisták kezébe kerülnek.
Az új kormány, amelynek miniszterelnöke Nagy Ferenc, az FKGP vezető politikusa lett, 1946. február 1-én kikiáltotta a köztársaságot, amelynek elnökévé Tildy Zoltán református lelkészt, szintén kisgazdapárti politikust választották meg.
A kommunista párt vezetői azonban közel sem elégedtek meg azzal a szereppel és helyzettel, amelyre az 1945-ös választási eredmények predesztinálták őket, és szép lassan nekiálltak kikövezni a hatalom átvételéhez vezető utat. Rákosi Mátyás kezdeményezésére a kommunista párt (MKP) a szociáldemokratákkal (SZDP) és a parasztpárttal (NPP) együtt közösen létrehozták a Baloldali Blokkot, amelynek fő célja az volt, hogy az úgynevezett szalámitaktika segítségével fokozatosan felőrölje a kisgazdapárt hatalmát.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Az SZDP-ben és NPP-ben helyet foglaló és titokban a kommunista párthoz tartozó képviselők, a megszálló szovjet hadsereg, valamint a mind inkább kiépülő politikai rendőrség (ÁVO) sokat segített abban, hogy Rákosiék szalámitaktikája sikeresen működjön. A hidegháború kibontakozásával párhuzamosan Moszkva úgy érezte, hogy újonnan megszerzett gyarmatain már nem kell tartania a nyugati államok retorzióitól, ezért a minél gyorsabb kommunista hatalomátvétel mellett tette le a voksát.
Rajk László belügyminiszter irányításával a politikai rendőrség a jobboldali Magyar Közösség nevű szervezetet államellenes összeesküvéssel vádolta meg, és a nyomozást kézi vezérléssel úgy irányították, hogy a szálak a Kisgazdapártig vezessenek. Amikor magát Nagy Ferencet is megvádolták, az éppen Svájcban tartózkodó miniszterelnök inkább az emigrációt választotta a hazug és igaztalan meghurcoltatás helyett.
Rákosi Mátyás az 1945-ös nemzetgyűlési választások idején (Fortepan / Angyalföldi Helytörténeti Gyűjtemény)
Nem volt ilyen szerencsés a Kisgazdapárt titkára, Kovács Béla, akit a kommunisták szintén belekevertek az összeesküvésbe: mivel parlamenti képviselőként mentelmi joggal rendelkezett, amely a nemzetgyűlés hozzájárulása nélkül nem volt megvonható tőle, a szovjet hatóságok egyszerűen elrabolták és a Szovjetunióba hurcolták. Ennek az eseménynek az évfordulója – 1947. február 25. – ma a kommunizmus áldozatainak az emléknapja Magyarországon.
„Alapvető feladatunknak azt tartjuk, hogy mindent előre megtudjunk, s tájékoztassuk erről vezetőinket. E célból meglehetősen kiterjedt informátorhálózatot hoztunk létre. Valamennyi pártban vannak embereink. […] A beszervezésre többnyire annak köszönhetően került sor, hogy kompromittáló anyagok vannak a kezünkben. […] Minden minisztériumban, sőt az egyházi személyek között is megvannak az embereink. […] A politikai rendőrség nagy segítséget nyújt a pártnak. Pártközi tanácskozások előtt általában sikerül megtudnunk, mi a szándéka politikai ellenfeleinknek, s ennek köszönhetően idejében tájékoztatjuk mindenről a kommunista párt vezetőségét. Megszerveztük a telefonlehallgatásokat. […]” (Részletek Péter Gábor jelentéséből; 1947)
Az új kormányfő, Dinnyés Lajos, annak ellenére, hogy kisgazdapárti politikus volt, hűen kiszolgálta a kommunista érdekeket, és asszisztált azokhoz a törvénymódosításokhoz, amelyek már az új, 1947-es választást készítették elő. Rákosiék semmit nem bíztak a véletlenre. Okulva a két évvel korábbi választási vereségből, egy sor olyan törvénymódosítást eszközöltek ki, amelyek a Kommunista Párt malmára hajtották a vizet: kizárták a választójogból a német nemzetiségűeket, a lakosságcserével Csehszlovákiából áttelepített magyarokat, és azokat, akik 1945 előtt tagjai voltak valamilyen jobboldali szervezetnek. Az 1945-ös választáshoz képest a törvénymódosításnak köszönhetően 10%-kal csökkent a választásra jogosultak száma.
Ezen kívül a Rajk László vezette Belügyminisztérium további félmillió állampolgárt „felejtett ki” a választójogi névjegyzékből, akik alapvetően a polgári pártok vagy a szociáldemokraták támogatói lettek volna.
A kommunistáknak sem a kizárások, sem a megfélemlítések, sem a demokratikus pártok kampányainak adminisztratív eszközökkel való akadályoztatása nem volt elég, az MKP egy konkrét, jól előkészített választási csalást is megtervezett, amelyeket az úgynevezett „kék cédulákkal” igyekezett végrehajtani.
A választás napján egy kávéház-tulajdonos találkozik a kollégájával, aki megkérdezi tőle:
– Te kire szavazol?
– Hát Rákosira!
– Rákosira, aki államosítja a kávéházakat?
– Ha megtudja, hogy rá szavaztam, meghal a csodálkozástól. (korabeli vicc)
A kék cédula eredetileg a lakóhelyüktől ideiglenesen távol tartózkodó és nem a lakóhelyeiken szavazó választópolgárok igazolására szolgáló dokumentum volt. Az elvileg csak egyszer használható dokumentumot a kommunisták nagy mennyiségben hamisították és a teherautókon, vonatokon, sőt kerékpárokon településről településre szállított aktivistái között szétosztották, így sokan többször, akár 15-20-szor is leadták voksaikat az MKP-re. Ma sem tudjuk pontosan, hány hamis szavazatot kaptak így a kommunisták, de a kutatók 60-120 ezer közé teszik ennek a számát. (Az összes kommunista szavazat 1,113 millió volt.)
Egy, a több százezernyi kékcédulából
Az 1947-es, kékcédulás választás végeredménye végül így alakult:
Párt neve |
elért szavazat |
szavazatok aránya |
mandátum száma |
mandátum aránya |
Magyar Kommunista Párt (MKP) |
1 111 001 |
22,25% |
100 |
24,33% |
Független Kisgazdapárt (FKgP) |
766 000 |
15,34% |
68 |
16,55% |
Szociáldemokrata Párt (SZDP) |
742 171 |
14,86% |
67 |
16,30% |
Demokrata Néppárt (DNP) |
824 259 |
16,5% |
60 |
14,60% |
Magyar Függetlenségi Párt (MFP) |
670 751 |
13,43% |
49 |
11,92% |
Nemzeti Parasztpárt (NPP) |
413 409 |
8,28% |
36 |
8,76% |
Független Magyar Demokrata Párt (FMDP) |
262 109 |
5,25% |
18 |
4,38% |
Magyar Radikális Párt (MRP) |
85 535 |
1,71% |
6 |
1,46% |
Keresztény Női Tábor (KNT) |
69 363 |
1,39% |
4 |
0,97% |
Polgári Demokrata Párt (PDP) |
49 740 |
1,00% |
3 |
0,73% |
Összesen |
4 994 338 |
100% |
411 |
100% |
Bár a választási csalások sok helyütt nyilvánvalóak voltak és több körzetben a választási jegyzőkönyvekbe is bekerültek, a kommunisták csalása legitimálta magát. Amikor a Magyar Függetlenségi Párt vezetősége petíciót nyújtott be a választásokat felügyelő Országos Nemzeti Bizottsághoz (ONB), Rákosi Mátyás polgárháborúval fenyegette meg annak vezetőjét és a Függetlenségi Pártot vádolta meg választási csalással. Sztálin legnagyobb magyar tanítványának erődemonstrációja megtette hatását: a megfélemlített ONB megsemmisítette a Függetlenségi Pártra leadott mintegy 13,43%-nyi voksot, ezzel jócskán félrebillentve az erőviszonyokat.
A Baloldali Blokk pártjai (MKP, SZDP, NPP) együtt sem értek el többséget (45.5%), sőt a két munkáspárt együtt is csak 3%-kal szerzett több szavazatot, mint két évvel korábban (akkor 34,4%, most 37,17%). Ezzel szemben a Kisgazdapárt a többi demokratikus párttal együtt is 52%-os eredményt produkált, amely azt jelentette, hogy a csalások, a visszaélések és a megfélemlítések ellenére a nem baloldali pártok alig gyengültek valamit 1945-ös eredményükhöz képest.
Amikor már nem kellett izgulni: Rákosi Mátyás és jakut származású felesége, Fenya Fjodorovna Kornyilova szavazatukat adják le az 1950. október 22-i első tanácsválasztáson. (Fortepan / Bauer Sándor)
A későbbi történések megértéséhez azt a tényezőt sem hanyagolhatjuk el, hogy a választójogi törvény értelmében az a négy párt, amelyik egymással koalícióba lép és együttesen megszerzi a szavazatok 60%-át, a parlamentben 75%-nyi mandátumhoz jut. Ezért fordulhatott elő, hogy a Baloldali Blokk és a Dinnyés vezette, alaposan megtépázott, és leszalámizott Kisgazdapárt a Függetlenségi Párt voksainak megsemmisítése után egymásra talált, és közösen kormányt alakított.
A világháború lezárását követő években a kezdeti reménykedés és a demokratikus átalakulásba vetett feltétlen bizalom hamar alább hagyott a megszálló szovjet csapatok tartós jelenlétének, a kommunisták egyre fokozódó térnyerésének és a szovjet mintára létrehozott politikai rendőrség ténykedésének köszönhetően. Az 1947-es kékcédulás választások azért tekinthetőek a fiatal magyar demokrácia halottas menetének egyik fontos állomásának, mert ekkor vált végleg nyilvánvalóvá: Magyarország jövőjét egy Moszkvából irányított, még csalással is csak 22%-os szavazói bázissal rendelkező párt fogja végérvényesen meghatározni.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
![Múlt-kor magazin 2017/nyár](/iI3Es/label/.cut-640x400/737.jpg)
nyár
Múlt-kor magazin 2017
- Páratlan párok – megjelent a Múlt-kor nyári száma
- Kirakatházasság 1932-ből
- Róma mindenható matrónája
- Amerikai mámor Magyarországon
- Egy zárdából megszöktetett, boldoggá avatott Árpád-házi hercegnő
- Záray Márta és Vámosi János
- Paraguay tirannoszaurusza
- Az evezősök, művészek és bohémek gondtalan reggelije
- A tudomány és a sport kastélya Tordason
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.