Béremelésért és árcsökkentésért tüntettek a poznani munkások 1956-ban
2024. június 28. 15:05 MTI
Hatvannyolc éve, 1956. június 28-30. között Lengyelország is forradalmi események színhelye volt: a poznani fémgyár munkásainak felkelését harckocsikkal verte le a hatalom. A véres események komoly politikai változásokhoz, a sztálinista terror megszűnéséhez, részleges demokratizálódáshoz és az ország szuverenitásának növekedéséhez vezettek.
![Poznan](/iI3Es/article/main/.630x1260/65770.jpg?lavid=469367)
Munkások vonulása
Korábban
A második világháború után Lengyelország is a szovjet érdekszférába került. 1945-ben ugyan nemzeti egységkormány alakult, de a kommunisták (az itt állomásozó szovjet hadsereg hathatós támogatásával) egyre növelték befolyásukat, és 1948-ra átvették a hatalmat.
Az állampárt, a Lengyel Egyesült Munkáspárt (LEMP) vezetője, Boleslaw Bierut vezetésével totális sztálinista diktatúra épült ki, emellett az életszínvonal is drámaian esett. Kézzelfogható változás csak 1956 elején kezdődött: Bierut márciusban meghalt, két héttel azután, hogy Nyikita Hruscsov szovjet pártfőtitkár az Szovjetunió Kommunista Pártja XX. kongresszusának zárt ülésén elmondta Sztálin bűneit leleplező beszédét.
Halála után a hatalomért vetekedő pártfrakciók reformista színben igyekeztek feltűnni és - a kommunista blokk országai közül egyedüliként - a párttagság körében terjesztették Hruscsov titkos beszédét. Ennek nem várt következményeként megindult az erjedés, egyre gyakrabban kerültek szóba addig tabunak számító témák, többek között a szovjet csapatok jelenléte, a katyni mészárlás, az 1951-ben koncepciós perben elítélt Wladyslaw Gomulka korábbi pártfőtitkár ügye.
Az elégedetlenség 1956. június végén Poznanban robbant ki. Az iparváros legnagyobb létesítményében, a Sztálin Fémművekben (korábban, majd később Cegielski fémgyár) a munkások már régóta tiltakoztak a normarendezések ellen, és béremelést követeltek. Miután nem kaptak választ, június 23-án Varsóba küldték képviselőiket, akiknek mindent megígértek, majd távozásuk után mindent visszavontak. A hír hallatán június 28-án reggel spontán sztrájk kezdődött, majd a munkások "kenyeret akarunk" felkiáltással az utcára vonultak, a békés tüntetéshez egyre többen csatlakoztak. A város központjában százezer ember gyűlt össze, az árak csökkentését, a bérek növelését követelve, valamint azt, hogy a miniszterelnök személyesen tárgyaljon velük.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
A békés nagygyűlés hamarosan erőszakba torkollott, mert elterjedt a hír, hogy a fémgyár küldöttségét letartóztatták. A tüntetők egy nagyobb csoportja a börtönhöz indult, hogy kiszabadítsa a foglyokat, az őröket lefegyverezték, a fegyverraktárt feltörték, a rabokat kiengedték. A városi pártszékházat feldúlták, majd megtámadták az államvédelem székházát, ahol a karhatalmisták a levegőbe lőve próbálták elijeszteni az embereket, majd belelőttek a tömegbe. A városban futótűzként terjedt a rémhír, hogy a rendőrök védtelen asszonyokra és gyerekekre lőnek. Egyre több felfegyverzett munkás érkezett a helyszínre, hamarosan valóságos csata alakult ki a felbőszült tömeg és az államvédelmisek között.
A pánikba esett vezetés a helyi tisztiiskola páncélosait vezényelte ki a rend helyreállítására, de a tömeg "A hadsereg velünk van!" felkiáltásokkal fogadta őket. Lövés nem dördült, a katonák barátkozni kezdtek a tüntetőkkel. Az irányítást ekkor a védelmi miniszter, a lengyel születésű szovjet marsall, Konsztantyin Rokosszovszkij utasítására szovjet tisztek vették át, a parancs úgy szólt, hogy minden eszközzel, a legrövidebb idő alatt "helyre kell állítani a rendet".
Délután bevetették a sziléziai 19-es páncélos alakulatot, majd a 10. páncélos hadosztályt és a belügyi egységeket is, több mint tízezer katonát. Az ezt követő harcokban mintegy 70 ember vesztette életét, s legkevesebb hatszázan sebesültek meg. A letartóztatások még június 28-án este megkezdődtek, és egészen az októberi pártkongresszusig tartottak. A belpolitikai válságon végül a bérek megemelésével és személycserékkel sikerült úrrá lenni.
A kongresszuson a LEMP főtitkárának megválasztott Gomulka - szakítva az addigi hivatalos irányvonallal, amely külföldi provokátorokat tett felelőssé a történtekért - kijelentette: Poznanban "családi tragédia történt, melyre a hallgatás függönyét kell ereszteni". A vádlottakat és a már elítélteket is szabadon engedték, a "poznani júniust" évtizedekig csend övezte, a kommunista vezetés egészen 1981-ig meggátolta a téma említését és kutatását.
A poznani események az 1956-os magyar forradalom mintegy előképét jelentették, ez volt az első fegyveres felkelés Lengyelországban a kommunista rendszer ellen, jóllehet a munkások nem politikai követeléseket fogalmaztak meg. Az egykori százezres tömeggyűlés színhelyén ma emlékmű áll, a poznani felkelésről minden évben megemlékeznek, s június 28-át a lengyel parlament, a szejm nemzeti emléknappá nyilvánította.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![Múlt-kor magazin 2022/tél](/iI3Es/label/.cut-640x400/844.jpg)
tél
Múlt-kor magazin 2022
- A szeretet mártírjai – megjelent a Múlt-kor téli száma
- Maksymilian Kolbe atya önfeláldozása
- Az embermentő Jane Haining
- Sisi unokahúgának botrányos emlékiratai
- Diego Velázquez: Krisztus Márta és Mária házában
- Karikás Mihály és a Kis Pipa
- A fordulatra képtelen fenegyerek: Grósz Károly
- A Szentföld egy magyar tiszt szemével
- Clara Schumann – A nő, akinek először sikerült
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.