A magyar mérnök, aki tegeződött Henry Forddal: Galamb József
2023. december 4. 16:05 Múlt-kor
„Joe, az az ötletem támadt, hogy új kocsit tervezünk. A III. emeleten, hátul egy külön szobába vigyen egy fekete iskolatáblát és a saját rajztábláját, azonnal hozzákezdünk egy új modell megtervezéséhez. Nem kell róla tudnia senkinek” – mondta 1907 elején Henry Ford az ifjú mérnökének, Galamb Józsefnek. Ebben a szobában születtek meg azok a forradalmi műszaki ötletek, amelyek teljesen új irányt szabtak az autóiparnak.
Korábban
Hétgyermekes szegény családba született 1881-ben Galamb József, aki taníttatását – apjuk halála miatt – bátyja áldozatos munkájának köszönhette. Makói, majd budapesti ipari tanulmányait követően haditengerésznek állt, később az aradi autógyár munkása lett.
Itt nyerte el azt a 300 koronás ösztöndíjat, amelynek segítségével Németország nagyobb városaiba utazhatott, hogy tanulmányozza az ottani fejlődést. Pénze fogytával Frankfurtban szakmunkásként helyezkedett el egy autógyárban.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Régi vágya volt, hogy eljusson az Újvilágba, leginkább az 1904-es St. Louis-i világkiállítás mozgatta meg fantáziáját. Amikor 1903. október 6-án 22 évesen megérkezett New Yorkba, mindössze néhány dollár lapult a zsebében, néhány évtizeddel később azonban már évi 75 ezer dollárt keresett – ugyanannyit, mint az Egyesült Államok akkori elnöke. Ám ehhez még sok víznek kellett lefolynia a Mississippin: először ismét gyári munkásnak állt, hogy elegendő pénzt szerezzen a St. Louisba tartó útra.
A zömök, kék szemű, igen nyugodt természetű mérnök dolgozott már hajógyárban, dekorációs vállalatnál és szerszámkészítőként is, amikor 1905-ben bekopogtatott Henry Fordhoz, aki akkor még „csupán” egy 300 főt foglalkoztató autó-összeszereléssel (ekkor még gyártással nem) foglalkozó vállalatnak volt az elnöke.
Első feladatával, a négyhengeres N-modell hűtőrendszerének és hátsó futóművének átszerkesztésével kitűnően boldogult. A kivételes műszaki tehetségű mérnök pontos és európai képzésének köszönhetően különleges stílusú rajzaira az amerikai üzletember hamar felfigyelt, és rábízta a későbbi T-modell megtervezését is.
1908-as, a T-modell jó minőségét és alacsony árát propagáló reklám
Legnagyobb érdeme talán a mai hidrodinamikus váltók előfutára, a bolygóműves sebességváltó megalkotása volt. A három kerékrendszerből álló alkatrész előnye abban állt, hogy ezt a fajta sebességváltót egy laikus anélkül is tudta kezelni, hogy még véletlenül sem okozott kárt a fogaskerekekben.
Az európai származása miatt sokáig hollandusnak becézett Galamb – aki az autó gyújtóberendezését is tökéletesítette – társaival egyetemben kiváló munkát végzett: a „Bádog Böskének” (Tin Lizzy) is nevezett, robosztus és megbízható T-modell meghódította a világot. 15 millió darab készült belőle. Galamb pedig alapvető konstrukciós változtatásaival teljesen új fejezetet nyitott az autóipar történetében.
A gigantikus dearborni gyár főmérnökévé előlépő Joe nevéhez fűződik a futószalagos gyártás technológiájának kidolgozása (a fordizmus alapjának számító futószalag ötlete Clarence Avery fejéből pattant ki), valamint a nagy háború idején a Liberty repülőgépmotor megalkotása is. Az első világháború során harckocsikat tervezett, majd jelentős segítséget nyújtott a szintén magyar Farkas Jenőnek a Fordson traktor megtervezésében, amelyből később a Szovjetunió is 10 ezer darabot rendelt.
Fordson traktor tárcsázás közben
Henry Ford szinte családtagként kezelte magyar segítőjét, 1917-es esküvőjére például egy különvonatot bérelt, és egész családját elvitte az eseményre. Galamb azon kevesek közé tartozott, akit Ford – tisztelete jeléül – a keresztnevén szólított. Memoárjában azonban az üzletember „elfelejtette” megemlíteni mérnöke nevét a később a XX. század autójának választott T-modell történetének felidézésekor.
Galamb a második világháborúig gyakran látogatott haza Magyarországra. Nem feledkezett meg szülővárosáról, Makóról sem, ahol 100 ezer koronás ösztöndíjat alapított az ipari iskolai tanulók megsegítésére. Hazájában propagálta a szalaggyártás előnyeit, és neki köszönhető, hogy nem kevés Ford-modellt lehetett abban az időben a magyar utakon látni.
Mint a trianoni sokkot követően, 1921-ben mondta: „Nekünk, idegenbe szakadt magyaroknak az a meggyőződésünk, hogy az ország újjáépítésében mindenkinek részt kell venni, aki magyarnak született, bárhova is juttatta a sors szeszélye”.
74 esztendős volt, amikor 1955. december 4-én Detroitban elhunyt.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/a01f91ced050cecd7355bc9df458a3a2.jpg)
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.