Miket írnak a naplók Budapest ostromáról?
2021. december 5. 07:40 Bank Barbara, Mihályi Balázs
A hazai naplóirodalom egyik speciális típusa Budapest második világháborús ostromához köthető. Ezeknek a műveknek a sajátossága, hogy velük kapcsolatban nem indulhatott el olyan társadalmi diskurzus, mint amilyen az első világháború után lezajlott.
Korábban
A városban rekedt lakosság lélekszáma többszörösen felülmúlta a védő és támadó csapatok összlétszámát, az ostrom története ezért nem választható el a civilek személyes történeteitől. A katlancsata katonai története mindössze egy szelete az események egészének. A német–magyar csapatok iratai meglehetősen töredékesek, ezért felbecsülhetetlen értékű minden napló és visszaemlékezés.
Ezek segítségével az ismereti hiányok pótolhatók, vagy a részletek árnyalhatók. A szovjet hadsereg dokumentumai napjainkban egyre nagyobb mértékben hozzáférhetők, azonban ezekből nem sokat tudhatunk meg az ostromgyűrűn belüli viszonyokról, ráadásul azok az iratok, amelyek például a nők elleni tömeges erőszakról, a civil lakosság elleni atrocitásokról vagy a rablásokról informálnának, nem hozzáférhetők, és egyelőre nem is várható, hogy a közeljövőben kutathatóvá válnak.
Így ezen a ponton ismét a naplók és a visszaemlékezések képezhetik tájékozódásunk forrásbázisát. Ezért is értékelődnek fel olyan tényszerű naplóbejegyzések, mint például Lux Gyuláé 1945. február 11-én: „Volt közöttük sok nő is; azok sem tértek vissza; így egy kedves ismerősöm, Möllerné, akit a leányával együtt vittek el, és soha róluk hír nem jött többé. Házukat pedig felgyújtották, Möllert pedig agyonlőtték.”
A katlancsata mindennapjai
Budapest bekerítését követően a szovjeteknek több mint 50 napba telt a város elfoglalása, és ez csak részben magyarázható a védők elhárító harcával. A másik ok a német felmentési kísérletek, a Konrad-hadműveletek voltak, amelyek ugyan nem vezettek sikerre, de jelentős szovjet erőt lekötöttek, elvontak a városi harcoktól.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Az ostrom története a kitöréssel – amelyben a levéltári források alapján 16 ezer fő, többségében német vett részt – lezárult, ugyanakkor nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy a budapesti katlancsata mindössze egy mellékhadszíntér egyik meghatározó ütközete volt, a háború egészére nem gyakorolt jelentős befolyást. Ily módon katonai szerepénél talán nagyobb a polgári lakosságra gyakorolt hatása. A civilek ugyanis nem voltak sem felkészítve, sem felkészülve egy ilyen elhúzódó ostromra.
A harcok alatt leállt a gáz- és az áramszolgáltatás, s az ivóvíz sem volt mindenhol elérhető. A bombázások és a házról házra folyó ütközetek elől a város lakossága a légoltalmi óvóhelyekre húzódott, amelyek viszont nem hosszú távú tartózkodásra voltak berendezve és méretezve. A civileknek ezért a víz- és élelmiszer-beszerzés miatt el kellett hagyniuk a pincéket, folyton kitéve magukat a harcok miatti életveszélynek.
A teljes cikk a Múlt-kor magazin 2021 téli számában olvasható.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![Múlt-kor magazin 2012/ősz](/iI3Es/label/.cut-640x400/616.jpg)
ősz
Múlt-kor magazin 2012
- Özvegyek országa: megjelent a Múlt-kor őszi száma
- A férjét istenítő vörös grófnő
- A pártfeleség
- "18 évet vártam erre a napra"
- "Na, Nagyné, meghallgatod, amit írtam?"
- A kormányzó hitvese
- A Tutanhamon-sír feltárásának krónikája
- A magány rabjai
- A prostitúció és a prostituáltak rendőri szemmel az 1980-as évek Budapestjén
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.