A "lacipecsenye" és a "lacikonyha" kifejezések is Dobzse László király emlékét őrzik
0000. 0. 00:00 Múlt-kor
503 éve, 1516. március 13-án halt meg II. Ulászló magyar és cseh király, akinek uralkodása alatt végletesen meggyengült a Hunyadi Mátyás idejében nagyhatalomnak számító Magyar Királyság. Tíz évvel Ulászló halála után, az 1526-os mohácsi csatában elbukott a középkori magyar állam, a meggyengült ország hamarosan két, majd három részre szakadt, a török másfél évszázadig Magyarországon maradt.
Korábban
A második Jagelló-házi magyar uralkodó 1456. március 1-jén született Krakkóban IV. Kázmér lengyel király és Habsburg Erzsébet (Albert magyar és cseh király lánya) elsőszülött fiaként. Tizenöt éves volt, amikor Podjebrád György utódaként a cseh rendek királyukká választották, a trónért legfőbb vetélytársa Hunyadi Mátyás volt. A két vetélytárs elhúzódó háborúskodás után 1479-ben szentesítette a status quót, s kölcsönösen elismerték egymás cseh királyi címét.
A vaskézzel uralkodó Mátyás 1490-ben törvényes örökös nélkül halt meg. Ő maga törvénytelen fiát, Corvin Jánost jelölte ki utódának, de az apjánál sokkal tehetségtelenebb herceg Kinizsi Páltól elszenvedett veresége után már nem tarthatott igényt a trónra. Ulászlón kívül még Miksa német király és Ulászló öccse, János későbbi lengyel király is szerette volna megszerezni a koronát, a magyar nagyurak közülük az Árpád-házzal távoli rokonságban álló Ulászlót választották. Legfőképpen azért, mert már okkal remélhették, hogy "üstökét szilárdan markukban tarthatják", s az új királynak koronázási hitlevelében meg is kellett ígérnie, hogy visszaállítja a nemesség szabadságát.
Ulászló jó szándékú, de határozatlan, uralkodásra alkalmatlan király volt. Cseh alattvalói a nem túl tiszteletteljes "Ökör" néven emlegették, ott ragadt rá a Dobzse melléknév is, ami lengyelül azt jelenti: jól van. A király ugyanis állítólag minden felvetésre ezzel válaszolt, s mindig azzal értett egyet, akivel utoljára beszélt. Koronázása után székhelyét Budára tette át, de az ügyeket helyette és nevében a királyi tanács intézte. Ulászlónak 1491-ben Miksa javára le kellett mondania a Mátyás által meghódított ausztriai területekről, de ez volt a legkisebb gondja.
A Mátyás által bevezetett adók eltörlése után a kincstár üresen kongott, az egykor rettegett fekete sereget szélnek eresztették, az országot megbénította a nagyurak marakodása. A király a legenda szerint annyira szegény volt, hogy nemegyszer a budai pecsenyesütőktől vette az ebédet, a kettévágott cipóba tett sült húst - innen eredne a lacipecsenye és a lacikonyha kifejezés. Jellemző "teljesítményére", hogy az 1505. évi országgyűlés úgy határozott, hogy ha Ulászló nem hagy hátra fiúörököst, halála után "igazi, tiszta született magyar" királyt választanak.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Uralkodása alatt a törökkel nem kellett hadakoznia, de a török ellen meghirdetett keresztes háborúból nőtt ki 1514-ben a Dózsa-féle parasztfelkelés. Ennek kegyetlen leverése után született meg az évszázadokig a magyar jogszokás alapjául szolgáló Werbőczy-féle Hármaskönyv és fogadták el azokat a törvényeket, amelyek évszázadokra visszavetették a magyar társadalom fejlődését.
A király háromszor nősült, de mindhárom feleségét elvesztette, a harmadikat 1506-ban, fiának születése után. Az addig vidám uralkodó búskomorá vált, s több szélütést is szenvedett. II. Ulászló két héttel hatvanadik születésnapja után, 1516. március 13-án halt meg Buda várában. A trónon akkor tízéves fia, a középkori magyar állam bukását hozó 1526-os mohácsi csatában elesett II. Lajos követte. Az 1515-ben a Habsburgokkal kötött házassági szerződés értelmében Lajos I. Miksa császár unokáját, Máriát vette feleségül, II. Ulászló tizenkét éves lánya, Anna pedig Miksa unokájához, Ferdinándhoz ment feleségül - a Habsburgok a Jagelló-dinasztia kihalása után erre alapozták igényüket a magyar trónra.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/460e792abeb8e64d7cac3861fb344f11.jpg)
![V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák / 15. A középkori magyar királyság megteremtése](/iI3Es/label/.cut-640x400/806.jpg)
15. A középkori magyar királyság megteremtése
V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
- Valószínűtlen, hogy csúf külsejű lett volna Könyves Kálmán
- A fogadalmat tett Szent Margit az első férjjelöltjét, a lengyel királyt látni sem óhajtotta
- Férje halála után számos megaláztatást kellett elviselnie Árpád-házi Szent Erzsébetnek
- 10 érdekesség az Árpád-házi királylányokról
- A legenda szerint a tatárdúlástól is imával mentette meg Lengyelországot az aszkéta életű Árpád-házi Szent Kinga
- Nem talált kiutat királysága és alattvalói érdekellentéteiből IV. László
- Apja és fia tevékenysége is árnyékot vetett IV. Béla uralkodói törekvéseire
- Öt trónkövetelő, akinek valóban volt esélye a magyar korona megszerzésére
- Harcokkal és törvényekkel fektette le Szent István az évezredes magyar államiság alapjait
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.