A francia falu, ahol a megszálló SS-katonák után csak üszkös romok maradtak
2022. június 10. 19:20 Múlt-kor
A holttestek alatt feküdt, kővé dermedve a félelemtől. Tudatában volt annak, hogy hamarosan elő kell bújnia a hullakupac alól, ha nem akar elevenen együtt megégni a már élettelen, szerencsétlen sorsú falubeliekkel. „A bal karom és a hajam már megégett. Iszonyú fájdalmaim voltak, nem volt más választásom, el kellett hagynom a pajtát.” Így idézte fel az álmos kis francia faluban, Oradour-sur-Glane-ban, a nácik által 1944. június 10-én elkövetett tömegmészárlás apokaliptikus pillanatait a hat túlélő egyike, Robert Hébras.
Korábban
A „Das Reich” SS páncéloshadosztály részét képező, Der Führer páncélgránátos ezred katonái egy napsütéses vasárnap délután érkeztek a közép-franciaországi településre, ahol elkezdték a gyanútlan emberek összegyűjtését.
A nőket és a gyerekeket a templomba, a férfiakat pajtákba terelték, majd átvizsgálták a falut, de sem fegyvereket, sem lőszereket nem találtak.
Az eredménytelen razzia nem mentette meg lakókat, ugyanis az SS-egység parancsot kapott a település és az ott élők likvidálására, megtorlásként a francia ellenállók által a térségben állomásozó „Das Reich” páncéloshadosztály egységei ellen elkövetett támadásokra.
A páncélos hadosztály harcedzett férfiakból állt, akiket már megedzett a keleti-fronton végrehajtott számtalan, partizánok ellen indított megtorló akció. A megszállók lelkiállapotára a szövetségesek pár héttel korábbi, sikeres normandiai partraszállása sem gyakorolt jó hatást; a Franciaországban állomásozó németek egyre inkább azt érezhették, hogy a nyakuk körül feszesen szorul a képzeletbeli hurok.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
A szellemfalu (kép forrása: Wikimedia Commons/ Asier Zorrilla/ CC BY-SA 3.0)
A pajtákba beterelt férfiakat az SS-katonák géppuskákkal lőtték agyon, és miután átvizsgálták a halmokban heverő embereket, és lelőtték a vérben fekvő, vonagló sebesülteket, a holttesteket az épületekkel együtt felgyújtották.
Hébras és másik négy túlélő a pajta tövében felfedezett nyúlüregeken keresztül távozott a lángoló pokolból. Miután kiásták magukat, újabb megpróbáltatással kellett szembenézniük; mészárosaik ugyanis kiszúrták a gomolygó füstben menekülőket és utánuk lőttek.
Bár súlyos sérüléseket szenvedtek, csodával határos módon túlélték ezt az incidenst is. A pajták után a templom következett. Az SS gyújtóbombával borította lángba a szentélyt, és mindenkit, aki menekülni próbált a lángoló épületből, kegyetlenül lemészároltak.
Az SS-különítmény pár óra alatt végzett 247 nő, 205 gyermek és 190 férfi életével. Az embertelen, gépies kegyetlenséggel végrehajtott vérontás maradványai, a nácik által elkövetett atrocitások mementójaként a mai napig ott állnak, ugyanis Charles de Gaulle, Franciaország akkori vezetője nem engedte elbontani az üszkös romokat, így állítva örök emléket a vérfürdő áldozatainak.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.