Tisztán a matematika segítségével fedezték fel a Naprendszer legtávolabbi bolygóját
2019. szeptember 23. 14:49 MTI
173 éve, 1846. szeptember 23-án találta meg távcsövével Johann Gottfried Galle német csillagász a Naprendszer nyolcadik bolygóját, a Neptunuszt. Naptól mért átlagos keringési távolsága 4,5 milliárd km, 30-szor távolabbi Földünkénél, átmérője 49,5 ezer km, a Föld majd négyszerese.
Korábban
Az emberiség történetében elsőként az égi jelenségeket kémlelő ókori csillagászok jegyezték fel megfigyeléseiket. Ők már megkülönböztették egymástól a mozdulatlannak látszó csillagokat és a helyüket változtató bolygókat.
Geocentrikus világképükben a Föld volt a világmindenség központja, az öt ismert bolygó pedig a Merkúr, a Vénusz, a Mars, a Jupiter és a Szaturnusz. A heliocentrikus világkép elterjedésével hatodikként a Föld is bekerült a bolygók sorába.
A hetediket, a német-angol William Herschel által 1781-ben felfedezett Uránuszt szabad szemmel korábban többször is észlelték, de csillagnak vélték. (A csillagok fúziós energiát termelő, saját fénnyel rendelkező égitestek, míg a bolygók központi csillaguk fényét verik vissza, saját kibocsátott sugárzásuk elenyésző.)
A Neptunusz szabad szemmel nem látható. 1612-ben már Galilei is megfigyelte, de állócsillagnak hitte. Szerepelt Joseph Lalande csillagtérképén is, aki 1795-ben kétszer is más-más helyen észlelte, de első mérését hibásnak tartotta.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
A frissen felfedezett Uránusz mozgásában tapasztalt szabálytalanságokból, amelyek 1821-22-ben (ma már tudjuk, hogy az Uránusz és Neptunusz együttállásakor) felerősödtek, 1834-ben következtetett Thomas J. Hussey angol amatőr csillagász egy lehetséges új bolygó zavaró hatására.
A királyi csillagda vezetője, George Biddel Airy nem foglalkozott ezzel a feltevéssel, s amikor 1845-ben a szintén angol John Couch Adams a mozgási rendellenességekből kiszámította az ismeretlen bolygó pozícióit, Airy nem végeztette el a számításokat igazoló megfigyeléseket. (Nagy-Britanniában ezért sokan őt okolják, amiért nem angolok fedezték fel a Neptunuszt.)
A francia Urbain Le Verrier - Adamstól teljesen függetlenül - az Uránusz számított és megfigyelt mozgásának eltéréseiből szintén kiszámolta a zavaró égitest adatait. Dolgozatát, amelyben megadta a bolygó nagyságát és előre látható pozícióját is, 1846. augusztus 31-én nyújtotta be a francia Akadémiának.
Mivel a párizsi obszervatórium is halogatta a megfigyeléseket, a francia csillagász levélben elküldte számításait Berlinbe. A német Johann Gottfried Galle még a levél kézhezvételének napján, illetve éjszakáján, 1846. szeptember 23-án Louis d'Arrest nevű diákjával a jelzett helytől 1 fok távolságra megtalálta a feltételezett égitestet, amely másnapra elmozdult helyéről, s így igazolódott, hogy nem csillag, hanem egy új bolygó. (A felfedezés elsőbbségéért folytatott francia-angol tudományos vita végül konszenzussal zárult, Adams és Le Verrier közösen osztoznak a dicsőségben.)
A Naprendszer tömegében harmadik, átmérőben negyedik és első elméleti úton megtalált bolygóját - ahogy Francois Arago francia matematikus találóan megjegyezte - Le Verrier "a tolla hegyével" fedezte fel. A matematikai alapú felfedezés egyúttal szenzációsan igazolta a Newton-féle gravitációs törvényt is.
Az új égitestet Le Verrier javaslatára nevezték el a római tengeristenről, Neptunusról, így - a Földet leszámítva - Naprendszerünk valamennyi bolygója a görög-római mitológia isteneinek nevét viseli. A nyolc bolygó közül a belső Naprendszerben négy kőzetbolygó (Merkúr, Vénusz, Föld és Mars), a külsőben négy gáz- vagy óriásbolygó (Jupiter, Szaturnusz, Uránusz és Neptunusz) kering.
Az Uránusz mozgásának vizsgálata során fedezték fel 1930-ban a Plútót is, amelyet 2006-ig a kilencedik bolygóként tartottak számon. Ekkor a Nemzetközi Csillagászati Unió felülvizsgálta a bolygó fogalmát, s mivel az új feltételeknek - olyan égitest, amely a Nap körül kering, elegendő tömege van ahhoz, hogy hidrosztatikai egyensúlyban legyen, csaknem gömb alakú, pályája környezetében domináns, azaz megtisztítja más égitestektől - a Plútó nem tett eleget, "lefokozták".
Ma már a Ceres, az Eris, a Haumea és a Makemake társaságában a frissen megalkotott törpebolygó kategóriába tartozik, és ott sem a legnagyobb, méretben valamivel felülmúlja az Eris.
A háromágú szigonnyal jelzett Neptunusz a Naprendszer legkülső bolygója. Naptól mért átlagos keringési távolsága 4,5 milliárd km, 30-szor távolabbi Földünkénél, átmérője 49,5 ezer km, a Föld majd négyszerese. A Napot 165 év alatt kerüli meg, felfedezése óta csak egyszer kerülte meg csillagrendszerünk középpontját. Forgástengelye a merőlegestől 29,6 fokkal tér el, egy fordulatot 16 óra 5 perc alatt tesz meg.
Légkörének kékes színét a metán okozza, de hidrogén, hélium, etilén is van benne, magjában jég és kőzetek találhatók. Tömege 17,1-szer, térfogata 57-szer nagyobb a Földénél. Sűrűsége (1,76 g/cm3) nagyobb a többi gázbolygóénál, felszíni hőmérséklete mínusz 220 C fok körüli. Némi belső energiája is van, mert több hőt sugároz ki, mint amennyit a Naptól kap.
Légköre igen gyorsan változik, a Voyager-2 űrszonda 1989-es látogatása idején észlelt Nagy Sötét Foltja, amelyben a Naprendszer legsebesebb, 2200 km/órával száguldó szelei fújnak, 1994-re eltűnt. A Voyager-2 fedezte fel a Neptunusz halvány gyűrűit és mágneses terét is.
A Neptunusz 14 ismert holdja közül a legnagyobb és legelsőként felfedezett a Triton (1846), a második az 1949-ben észlelt Nereida. A Voyager-2 által talált hat holdja mellé 2002-2003-ban földi távcsövekkel öt újabbat találtak, a legújabbat 2013-ban a Hubble űrtávcső felvételei alapján regisztrálták.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![Múlt-kor magazin 2021/ősz](/iI3Es/label/.cut-640x400/821.jpg)
ősz
Múlt-kor magazin 2021
- Ókori emberáldozatok
- A magyar könnyűzene a hetvenes években
- Az MSZMP-tömegszervezetek mindennapjai
- Piranesi rézkarcbörtönei
- Itt a szép, itt a jó, itt a parázs gesztenye!
- A szepesgörgői Görgey–Csáky-kastély
- Magyar konyha a gulyás előtt
- A háztáji gazdálkodás kialakulása és szerepe
- Az Én évtizede a rockzenében
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.