A frigyláda sorsára világít rá egy héber szöveg
2014. január 8. 16:11
Egy újonnan lefordított héber írás felfedi, kik rejthették el a Salamon király templomából származó kincseket, s megvilágítja a frigyláda további sorsát is. A felbecsülhetetlen értékek hollétéről azonban nem szól.
Korábban
A Biblia szerint Salamon király templomát, ahogyan a zsidó nép emlegeti: az első templomot II. Nabukodonozor babilóniai király seregei az i. e. 6. században kifosztották és felgyújtották. Ebben a templomban - sok más kincs mellett - őrizték a tízparancsolat tábláit is rejtő frigyládát.
"A szöveg írója úgy tudja, hogy a zsidók becses értékét a leviták és a próféták rejtették el" - írja tanulmányában James Davila, a skóciai St. Andrews-i Egyetem kutatója. "Több kincs Izrael földjén maradt, sokat Babilonba szállítottak, míg több felbecsülhetetlen darab Shamsiel, Mihály, Gábriel és talán Sariel angyal kezébe került" - írta a kutató a forrást elemezve.
Ezek az információk bizonyos szempontból egybecsengenek a Kumránban talált Holt-tengeri réztekercsekben olvasottakkal. Az egyik 1900 éves tekercs elrejtett kincsekről ír, bár nem említi, hogy azok a Salamon templomából valók lennének. A most lefordított szöveg, valamint a réztekercs hasonló módon írja le a kincseket; ezek a hasonlóságok véletlenek is lehetnek, vagy egy közös hagyomány kétféle lejegyzése állhat velünk szemben.
Az újonnan lefordított értekezés részletesen szól a kincsekről. Az egyik rész arra utal, hogy "a hetvenhét tábla aranya az Édenkertből származik, úgy ragyogtak, mint a Nap és Hold sugarai, amelyek az egész világot betöltik." A forrás legrégebbi fennmaradt másolata az amszterdami kiadású Emek Halachah című 1648-as könyvben maradt fenn. 1876-ban egy Adolph Jellinek nevű tudós a szöveg egy másik példányát jelentette meg, amely gyakorlatilag megegyezett a 17. századi kiadással. A 20. század közepén pedig Bejrútban bukkant fel az egyik változata egy rézlemezen; Davila volt egyébként az első, aki angol nyelvre fordította az írást.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
A szöveg írója valószínűleg nem akarta lejegyezni a mesés kincsek pontos helyét, helyette különböző legendákat ír róla, mondta a kutató a LiveScience-nek. "A szerző a bibliai exegézis hagyományos módszereiből merítve igyekszik megadni a kincsek helyét, ám úgy gondolom, szórakoztató fikcióként közelíti meg a történetet, s semmiféle útmutatót nem tud (vagy nem akar) közvetíteni az olvasó felé a templom elveszett kincseit illetően" - magyarázta Davila.
A történet szerkezete is zavaros. A prológus azt állítja, hogy Shimmur, a levita (a Bibliában nem szerepel a neve) társaival rejtette el a ládát és a többi kincset, ám a szöveg később arra utal, hogy Shamsiel és más angyalok voltak a '"tettesek". "Azt gyanítom, hogy a szöveg szerzője több legendát is összegyűjtött a történettel kapcsolatban, amelyek összehangolására nem fektetett túl nagy hangsúlyt" - mondta a kutató.
A frigyládának i. e. 597-586 között veszett nyoma. A közismert történet szerint a kívül-belül arannyal kibélelt ládát puszta kézzel nem is lehetett megérinteni, s egyszerre négy ember tudta szállítani a sarkaira szerelt aranyfogantyúkkal. Ebben őrizték a két kőtáblát, amelyre a Tízparancsolat volt felírva. Az Ószövetség szerint egy alkalommal, a bírák korában, mikor a zsidókat legyőzték a filiszteusok, a Silóban őrzött ládát is elvitték magukkal hadizsákmányként. Alig telt el néhány hét, amikor félelemtől reszkető követek jelentek meg Izraelben, és visszaszolgáltatták a frigyládát, mondván, hatalmas csapást és dögvészt hozott a népükre. Közel 2600 évvel ezelőtt a babiloni seregek elpusztították a jeruzsálemi templomot, s a legendás ládának nyoma veszett.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek / 10. Államalapítás és az új rend megszilárdulása Magyarországon a 10–13. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/771.jpg)
10. Államalapítás és az új rend megszilárdulása Magyarországon a 10–13. században
III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek
- Valószínűtlen, hogy csúf külsejű lett volna Könyves Kálmán
- A fogadalmat tett Szent Margit az első férjjelöltjét, a lengyel királyt látni sem óhajtotta
- Férje halála után számos megaláztatást kellett elviselnie Árpád-házi Szent Erzsébetnek
- 10 érdekesség az Árpád-házi királylányokról
- Egyensúlyteremtő képességében rejlett Szent István sikereinek titka
- A legenda szerint a tatárdúlástól is imával mentette meg Lengyelországot az aszkéta életű Árpád-házi Szent Kinga
- Nem talált kiutat királysága és alattvalói érdekellentéteiből IV. László
- Apja és fia tevékenysége is árnyékot vetett IV. Béla uralkodói törekvéseire
- Öt trónkövetelő, akinek valóban volt esélye a magyar korona megszerzésére
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.