Az eredeti tervek szerint hajózható csatorna lett volna a mai Nagykörút helyén
2021. augusztus 31. 12:43 MTI
125 éve, 1896. augusztus 31-én adták át ünnepélyesen a millenniumi ünnepségek során a budapesti Nagykörutat. A huszonöt évig tartó munkák során a Margit hídtól a Boráros térig 4141 méteres utat alakítottak ki, amelynek szabályozási szélessége 45 méter, az úttest 25-28, a járdák 8-10 méter szélesek voltak.
Korábban
A pesti Lipót-, Teréz-, József- és Ferencvárost sokáig nem kötötte össze semmilyen út. A mérnök Reitter Ferenc, aki korábban a Duna és a Tisza szabályozásán dolgozott, és részt vett a budai és pesti rakpartok kiépítésében is, 1865-ben azt javasolta, hogy a soroksári Duna-ág vizét felhasználva építsenek egy harminchat méter széles körcsatornát lényegében a jelenlegi Nagykörút helyén, amely alkalmas lehetne a kereskedelmi forgalom lebonyolítására is.
A tervre 1868-ban rábólintott a Közlekedési Minisztérium, és megalakult a Pesti Dunacsatorna-társaság. A befektetők rengeteg pénzt vártak a Reitter-csatorna megépítésétől, hiszen így a Nyugati pályaudvarhoz közvetlenül, hajóval is el lehetett volna jutni. A tervből végül a magas építési költségek miatt nem lett semmi, a minisztérium kihátrált, külföldi hitelt, segítséget pedig – előre nem látható következményektől tartva – nem fogadtak el.
A Fővárosi Közmunkák Tanácsának 1870-es létrejötte kellett ahhoz, hogy alig negyed évszázad alatt a mocsaras városárkot kertes házakon, disznóólakon, gazdasági épületeken átvágva körúttá alakítsák. (A Közmunkák Tanácsában a kormány és a főváros képviselői egyenlő számban foglaltak helyet, hatáskörébe tartozott többek között a döntés a városszerkezetet érintő stratégiai kérdésekben.)
A Nagykörút építését az 1871. évi XLII. törvénycikk írta elő, amely pontosan megszabta a körút egyes szakaszait is (a Dunától a Váci útig, a Váci úttól a Sugár útig, a Sugár úttól a Kerepesi útig (ezen a szakaszon ma már Rákóczi út), a Kerepesi úttól az Üllői útig és az Üllői úttól a Dunáig, és egy Három bárány, azaz Podmaniczky utcai kiágazás). A jogszabály tizenöt évi adómentességet nyújtott a körút mentén épülő házaknak, továbbá 900 ezer forint kölcsönt biztosított a munkálatokra, ezt később 500 ezer forinttal megtoldották.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
Az építkezés nem indult zökkenőmentesen, amiben közrejátszott az 1873-as gazdasági válság is. Az első szakasz 1883-ig tartott, ekkor nyitották meg a Nyugati pályaudvar előtti és a Kemnitzer (Dohnányi Ernő) – Király utcák, illetve a József és Stáció (Baross Gábor) utcák közti szakaszt.
Fordulat akkor következett be, amikor Tisza Kálmán kormányfő 6,5 millió forintos hitelt adott a Közmunkatanácsnak, amelyből újabb telkeket tudtak venni, és folytathatták az építkezést a kitűzött vonalon. A Margit hídtól az Üllői útig tartó szakasz 1888-ra készült el, a Lipót út (a mai Szent István körút) befejezését 1891-ben az Árpád-malom kisajátítása tette lehetővé.
A körúton gombamód nőttek ki a földből az eklektikus bérházak, a városközpontba vezető Kerepesi út mellett fölépültek az első szállodák, a Népszínház és a New York-palota. Lebontottak 251 szedett-vedett épületet, felhúztak a helyükön 253 tízszer akkorát. A négy kilométernél is hosszabb körút íve a Margit hídtól indult, és a déli híd kijelölt helyénél, a Boráros téren ért véget. (A dunai átkelő, a Horthy Miklós, ma Petőfi híd csak 1937-ben készült el.)
A huszonöt évig tartó munkák során a Margit hídtól a Boráros térig 4141 méteres utat alakítottak ki, amelynek szabályozási szélessége 45 méter, az úttest 25-28, a járdák 8-10 méter szélesek voltak. Az úttest két szélén az omnibuszt 1887-től váltotta fel a gyorsabb és népszerűbb villamos. A villamossíneket szakaszosan fektették le, majd 1945-ben az úttest közepére helyezték át.
A körúton közlekedik a 4-6-os villamos, amely a világ legforgalmasabb páros villamos vonala. A Körút alatt húzódó vízvezetékek és a főgyűjtőcsatorna lehetővé tette, hogy komfortos lakások várják a beköltözőket. A Körút kialakítását követően a város peremén is felélénkült az építkezési kedv. A Teréz és Erzsébet körutakat új számozással 1950-ben vonták össze Lenin körút néven, az eredeti állapotot 1990-ben állították vissza.
A teljes hosszában felújított Nagykörutat 101 évvel kialakítása után, 1997. szeptember 13-án avatták fel. A munkák során összesen 5,2 kilométer villamospályát újítottak fel, és mintegy százezer négyzetméter aszfaltot használtak fel. Kicserélték a síneket, díszburkolatot fektettek le, és gömbsüvegsorral választották el a villamospályát az úttesttől.
Felújították a szennyvízcsatornákat, a víz- és gázvezetékeket, az elektromos és postai kábeleket, továbbá új házi bekötéseket készítettek. A járdákat is újra burkolták, új tűzcsapokat és utcaképbe illő kapcsolószekrényeket helyeztek ki. A négyéves beruházás akkori áron 5 milliárd forintba került, amelynek 54 százalékát világbanki hitelből fedezték, a többit a BKV Rt. finanszírozta.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![Múlt-kor magazin 2014/nyár](/iI3Es/label/.cut-640x400/605.jpg)
nyár
Múlt-kor magazin 2014
- Mussolini szeretőjének titkos naplója
- Szexualitás a görög és római vallásokban
- Magyar fürdők és kettétört mankók
- Erotikus és irodalmi lap lett a magyar ős-Playboy
- "Inkább a szexről beszéljenek, mint az áremelésről"
- Az egri vár régészeti kutatásának története
- Középkori kolostorok szemérmetlen titkai
- Azok a csodálatos Gindly lányok
- Templomerődök Erdélyben
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.