Minden ötödik katona meghalt a Napóleon végső vereségét jelentő waterlooi csatában
2020. június 18. 09:35 MTI
205 éve, 1815. június 18-án szenvedett döntő vereséget a belgiumi Waterloo mellett Bonaparte Napóleon francia császár az angol, holland és porosz hadseregekkel vívott ütközetben. Napóleon életét száműzetésben fejezte be, a francia trónra pedig visszatértek a "semmit sem felejtő és semmit sem tanuló" Bourbonok.
Korábban
Az 1814-ben Elba szigetére száműzött, trónjáról lemondott Napóleon 1815. március 1-jén megszökött, három héttel később diadalmenetben vonult be Párizsba. Az Európa sorsát a bécsi konferencián intéző hatalmak azonnal létrehozták a hetedik franciaellenes koalíciót Ausztria, Poroszország, Nagy-Britannia, Hollandia, Svédország és Oroszország részvételével.
Napóleon Franciaország utolsó erőforrásait mozgósítva hadba hívta veteránjait, sorozást rendelt el, de még így is elsöprő túlerővel kellett szembenéznie. A császár elsőként a Belgiumban állomásozó angol-holland és porosz sereg ellen indult, amelyeket a pireneusi félszigeten diadalmaskodó Wellington herceg, illetve a számos csatában győztes, 72 éves Blücher tábornok vezetett.
Napóleon szét akarta választani ellenfeleit, hogy aztán létszámfölényét kihasználva külön végezhessen velük. Briliáns módon manőverezve június 16-án Lignynél vereséget mért a poroszokra, és Grouchy 30 ezer fős seregét küldte üldözésükre.
A marsall azonban nem tudta megakadályozni a porosz csapatok újjászerveződését, ráadásul a parancsot szó szerint véve Waterloo napján, az ágyúszót hallva nem indult azonnal a csatatérre. Napóleon maga a mintegy 72 ezer fős főerővel és 246 ágyújával Wellington ellen fordult, aki 67 ezres seregével és 156 ágyújával Waterloo falutól délre, egy Mont St. Jean nevű dombon foglalta el állásait.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/cb45e70e0d502561022d3f44cd8bd3d6.jpg)
A mindent eldöntő csatára 1815. június 18-án került sor, de a csapatok órákig csak farkasszemet néztek egymással, mert az éjszakai vihartól felázott talaj nem bírta el az ágyúk súlyát. Fél tizenkettőkor aztán Napóleon tüzérsége lőni kezdte az angolokat, s a franciák előbb a jobbszárnyon, majd az arcvonal középső részén is támadást indítottak, de rohamaik sorra kudarcba fulladtak.
A Blücher pihent csapatainak érkezésére váró, szinte minden tartalékát bevető Wellington tapodtat sem hátrált, tüntetően állt vezérkarával a domb tetején, és a kezében tartott órát nézte.
Ám Napóleon helyzete sem volt kedvezőbb: a csatatér keleti részén felbukkantak az első poroszok, akik ellen 15 ezer fős gyalogsági tartalékát küldte, s mivel Grouchy késett, már csak a veterán és soha vereséget nem szenvedett Császári Gárdára számíthatott.
A csata tetőpontján, délután három órakor Ney marsall frontális lovassági rohamot indított az angolok által tartott domb ellen, de borzalmas veszteségei ellenére sem sikerült megbontania a gyalogság négyszögeit. Ezután a francia gyalogság nyomult előre, és elfoglalt egy fontos pontot, de Wellington meggyengült derékhada a folyamatosan érkező porosz egységeknek köszönhetően kitartott.
Napóleon végül a Császári Gárda bevetésével akarta kicsikarni a győzelmet. A veteránok át is törték a frontvonalat, de a brit tartalék össztüze megállította, majd megfutamította őket. Wellington a lélektani pillanatot kihasználva a dombtetőre lovagolt, és kalapját meglengetve általános támadást vezényelt a menekülő veteránok látványától sokkolt franciák ellen.
Nagyjából ugyanekkor törték át a poroszok Napóleon jobbszárnyát, a teljes francia frontvonal felbomlott. A Császári Gárda maradványai fedezték a visszavonulást, de a nap végére szinte teljesen megsemmisültek.
A legenda szerint amikor Cambronne tábornokot a britek megadásra szólították fel, ő azt válaszolta: "A Gárda meghal, de nem adja meg magát", más elbeszélések szerint (ez a változat szerepel Victor Hugo A nyomorultak című regényében is) csak egy szalonképtelen szóval felelt.
A császár megpróbálta a Gárda utolsó két zászlóalja, személyes testőrsége mögött újraszervezni a sereget, de végül neki is menekülnie kellett.
A csatában mindkét fél hatalmas veszteségeket szenvedett, minden ötödik katona meghalt. A francia halottak számát 29 ezerre, az angolokét 15 ezerre, a poroszokét 9 ezer főre teszik, a csata utolsó szakaszában a nyolc négyzetkilométeres területen 45 ezer halott és sebesült hevert.
A csatatéren 1826-ban 40 méter magas dombot emeltek, elvileg az ott elesett orániai herceg emlékére, gyakorlatilag azért, hogy a látogatók jobban át tudják tekinteni a helyszínt.
A waterlooi csatával véget ért Napóleon száznapos uralma, a császár 1815. június 22-én másodszor is aláírta lemondó nyilatkozatát. Az óvatos angolok ezúttal már a világ végére, Szent Ilona-szigetére száműzték, ott is halt meg 1821-ben. Az ütközet megváltoztatta Európa képét, megtörte Napóleon és Franciaország uralmát a kontinensen, egyben kezdetét jelentette a több évtizedes békének.
A csata fontos szerepet játszik egyebek között Byron Childe Harold című poémájában, Stendhal A pármai kolostor, Thackeray Hiúság vására és Victor Hugo A nyomorultak című regényében, néhány évtizede az ABBA együttes karrierjét is a Waterloo című sláger indította el.
Az eredeti helyszínen ötévente korhű jelmezekben több ezer statiszta részvételével újrajátsszák az ütközetet. Egy vicc szerint egyszer majd Napóleon győz, mert a franciák nem képesek elviselni vereségüket. A gallok néhány éve megakadályozták, hogy forgalomba kerüljenek a belga kormány által az ütközet kétszázadik évfordulójára veretni kívánt kéteurós érmék, mert azok Párizs szerint "fölösleges feszültségeket" szíthatnak.
A belgák azonban nem hagyták magukat, egyoldalúan két és fél euró névértékű érmét verettek, amelyen a csatatéren álló emlékmű, illetve a csapatok elhelyezkedése látható.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák / 22. A középkori egyház (a nyugati és a keleti kereszténység, szerzetesrendek)](/iI3Es/label/.cut-640x400/783.jpg)
22. A középkori egyház
V. Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
- Bűnösök tértek jó útra és régi ellenfelek kötöttek barátságot Sziénai Szent Katalin szavainak hatására
- Nem a vallási ellentétek okozták VIII. Henrik szakítását Rómával
- Hogyan lett a középkor a sajtkészítés virágkora?
- Ahol a püspök felügyelte a legjobb bordélyházakat: a középkori London alvilága
- Állam az államok felett – így épült ki a középkori egyház hatalma
- A társadalmi homogenizáció véres eszköze – így született az inkvizíció
- Démoni kísértések – így éltek a korai kereszténység sivatagi remetéi
- Válás és vallásszakadás – így született meg az anglikán egyház
- Tiltott játékok, alkímia, érvágás: ilyen volt az oxfordi egyetemisták élete a középkorban
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.