Szerződéskötés az új régészeti örökségvédelmi rendszer jegyében
2010. szeptember 8. 17:09
URL: https://mult-kor.hu/cikk.php?id=30204
A sajtó képviselői előtt írták alá az örökségvédelmi törvény módosításával létrejött új régészeti rendszer szerinti első feltárási szerződést a Magyar Nemzeti Múzeumban (MNM), ahol a kulturális kormányzat képviselői a megszüntetett Kulturális Örökségvédelmi Szakszolgálatot (KÖSZ) érintő vizsgálatról is tájékoztatást adtak.
Az örökségvédelmi törvény augusztus 1-i módosításával a kormány új alapokra helyezte a régészeti örökségvédelmet: a nagyberuházásokhoz kapcsolódó megelőző feltárási jogok a Kulturális Örökségvédelmi Szakszolgálattól visszakerültek a megyei múzeumokhoz, ezeken kívül az új szabályok szerint csak a régészeti tanszékkel rendelkező egyetemek, a Magyar Tudományos Akadémia Régészeti Intézete, valamint a Magyar Nemzeti Múzeum végezhet ásatásokat. A megszüntetett KÖSZ feladatait részben az MNM újonnan létrehozott Nemzeti Örökségvédelmi Központja (NÖK) vette át.
A jogszabály-módosítást követően létrejött első feltárási szerződést, mely az M43-as autópálya Makó-Csanádpalota közötti szakaszához kapcsolódik, Csorba László, az MNM főigazgatója, Hable Tibor, a NÖK vezetője és Zombori István, a Csongrád megyei Móra Ferenc Múzeum igazgatója írta alá.
A törvénymódosítást beterjesztő L. Simon László, az Országgyűlés kulturális bizottságának fideszes elnöke az aláírást követő sajtótájékoztatón hangsúlyozta: a normatívák 2002 óta folyamatos csökkentése, majd a feltárási jogok, illetve az ezekhez kapcsolódó források 2007-es elvétele szétzilálta a megyei múzeumi rendszert, ezért a jogszabályok módosítása akkor is szükséges lett volna, ha a KÖSZ kifogástalanul működik. Mint elhangzott, a kulturális kormányzat a második problémát augusztusban orvosolta, míg a normatívarendszer helyreállítása a következő évek feladata lesz.
A Nemzeti Erőforrás Minisztérium ellenőrzési főosztályának KÖSZ-szel kapcsolatos vizsgálatát Kálnoki-Gyöngyössy Márton, a tárca kultúráért felelős helyettes államtitkára ismertette. Elmondása szerint az ellenőrzés számos hiányosságot mutatott ki az örökségvédelmi szakszolgálat gazdálkodásában, elszámolásaiban és számvitelében. Kifejtette, hogy mind a bevételek, mind a kiadások jelentősen alultervezettek voltak, a feltárási projektekhez nem készültek pénzügyi kalkulációk, és a szervezet Tudományos Tanácsadó Testületében a feltárásokban érintett alvállalkozók is helyet kaphattak.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/ad0578c466126410369b9120c5272eb7.jpg)
Mint a vizsgálat megállapította, a KÖSZ nem fordított kellő gondot a közbeszerzési szabályok betartására és az informatikai biztonságra, a leletanyag kezelése nem szakszerűen történt, illetve sokszor pályakezdők láttak el komoly szakmai tapasztalatokat igénylő feladatokat. Így fordulhatott elő, hogy a KÖSZ dabasi feltárásának meddőhányójából értékes leletek, többek között velencei aranypénzek kerültek elő.
Kálnoki-Gyöngyössy Márton emlékeztetett arra, hogy a KÖSZ-t érintő vizsgálatok még folytatódnak, így az Országgyűlés kulturális bizottságának kormányzati visszaéléseket vizsgáló albizottsága is napirenden tartja a megszüntetett szervezet ügyét. Zombori István szerint bár egy hónapja még többen kaotikus helyzetet vizionáltak, az új örökségvédelmi rendszer többek között azzal is bizonyította működőképességét, hogy az első feltárási rendszert alig egy hónapon belül sikerült aláírni. Mint a múzeumigazgató megjegyezte, az ásatási munkák egy-két héten belül megkezdődhetnek, és azokat a vállalt határidőn belül el is fogják végezni.
A frissen aláírt szerződés szerint a múzeumnak az M43-as autópálya 24 kilométeres szakaszán, a keresztező és párhuzamos utak nyomvonalán, valamint kapcsolódó műtárgyaik területén mintegy 400 ezer négyzetméteres felület feltárását kell elvégeznie; a megbízás értéke csaknem 2 milliárd forint.