Ugocsa non coronat: a legkisebb vármegye rövid története
2009. január 27. 13:54 Gerendely Béla
A történelmi Magyarország egyik legkisebb közigazgatási egysége Ugocsa vármegye volt, amely a "non coronat" kifejezés révén élénken él a köztudatban. A terület századokon keresztül birodalmak és királyok érdekeinek ütközőpontjában helyezkedett el, s az ott élők emiatt sok megpróbáltatást álltak ki.
Várak és erősségek
Kárpátalja, mint földrajzi és politikai fogalom az első világháborút követő trianoni békeszerződés után került a köztudatba. Kárpátalja a 10. századtól Magyarország szerves része volt, s gyakorlatilag azon négy vármegyének – Ung, Bereg, Ugocsa Máramaros – az összefoglaló neve, amelyet 1919-ben Csehszlovákia kebelezett be. Az első bécsi döntést követően 1938 novemberében délnyugati részét, majd 1939 márciusában egész területét visszacsatolták Magyarországhoz. 1945. június 29-én Csehszlovákia és a Szovjetunió által aláírt szerződés értelmében, zöme beolvad az Ukrán Szovjet Szocialista Köztársaságba (USZSZK), 1946-ban az USZSZK Kárpátontúli területévé szervezték át.
Kárpátalja Ukrajna délnyugati részén fekszik. Északkeletről a Lvivi- és Ivano-Frankovszki terület, délről Románia, délnyugatról Magyarország, nyugatról Szlovákia, északnyugatról Lengyelország határolja. Területe 12,8 ezer négyzetkilométer. Négyötödét erdők és hegyek borítják, csupán egyötöd része nyúlik le az Alföldre. A történelmi Magyarország egyik legkisebb közigazgatási egysége Ugocsa megye, amely századokon keresztül birodalmak és királyok érdekeinek ütközőpontjában volt, s emiatt népe sok megpróbáltatást kiállt.
Ugocsa vármegye a Tisza két partján terül el. Északon Bereg megye, keleten Máramaros és Szatmár megye, délen és nyugaton ez utóbbi határolja. Területe 1213 négyzetkilométer. Nyugati része lapályos, keleti része azonban hegyes. Folyóvizekben a vármegye aránylag gazdag, a Tisza keleti-nyugati irányban hasítja a vármegyét. Első említését Anonymus munkájában találjuk: „… Árpád vezér elküldvén seregeit, s az egész földet, mely a Tisza és a Bodrog közé esik Ugocsáig, minden lakójával együtt elfoglalta.”
A vármegye egyik legrégibb települése Nagyszőlős volt, neve először 1262-ben fordul elő az oklevelekben, s az erdőirtás következtében hamarosan megkezdődött itt a földművelés a szőlő meghonosítása. A megye nevét adó Ugocsa falu korán, már a 14. században elenyészett, beolvadt a jelenlegi Szászfaluba, a helységnek vára sem volt. A vármegye eredetileg királyi vadászterület volt, ahol a 12. század folyamán jött létre erdőispánság, s a sásvári vár pusztulása után átvette a megye szerepét. A megyének ezután hosszú évekig nem volt vára. Az utolsó Árpád-házi király halála után föllángoltak a pártharcok tüzei. Károly Róbert Borsa Bekének ajándékozta Szőlőst, ahol várat építtetett. Borsa Beke testvére, Borsa Kopasz azonban a király ellen szövetkezett Csák Mátéval, s emiatt a királyi hadak elfoglalták és lerombolták Szőlőst. A vár azonban ismét felépült, s a király a feleségének, Máriának ajándékozta. A királyné halála után azonban az erősség története homályba vész.
1399. augusztus 29-én Perényi Péter, Zsigmond király hűséges híve adományba kapta Szőlőst, s ezzel együtt engedélyt várépítésre. A Perényiek 1405-ben megkapták Nyalábvárát is, s ettől kezdődően évszázadokig a vidék urai lesznek. Ugocsa megyéből, Verbőc községből származott Werbőczi István a feudális szokásjog rendszerezője (Hármaskönyv szerzője). A 16. század elején Nagyszőlős és Nyalábvár ura a két Perényi testvér: Perényi Gábor és Perényi István lett. Gábor, Ugocsa megye főispánja a huszti várat és annak gazdag jövedelmét is birtokolta (1526-ban mind a két Perényi fiú elesik a mohácsi csatában). Egyes források úgy tartják, hogy Perényi Gábor építtette 1505-ben a ferences-rend számára azt a hatalmas kolostort, amely a szőlősi vár tőszomszédságában állott. Más kútfők viszont Perényi Istvánt és feleségét tartják a kolostor pártfogójának. 1535 elején 22 szerzetes fáradozott itt az Úr szolgálatában.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek / 13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században](/iI3Es/label/.cut-640x400/774.jpg)
13. Rendi törekvések Magyarországon, a magyar rendek és a Habsburg udvar konfliktusai a 17–18. században
III. Egyén, közösség, társadalom, munkaügyi ismeretek
- A legenda szerint a tokaji aszút is a szegény fiatalokat gyámolító Lorántffy Zsuzsanna találta fel
- A hadiadó-emelés kompenzálásaként hozhatta létre a Szent István-rendet Mária Terézia
- Rákóczi nem kért a békefeltételekből, beleegyezése nélkül tették le a kurucok a fegyvert
- Birtokaik és családjuk jövője is odavesztett a Wesselényi-összeesküvés halálra ítéltjeinek
- Világhírű tudóst is Magyarországra csábított Lorántffy Zsuzsanna
- A lakosság elkeseredettségére alapozta felkelését Bocskai István
- Vitáik miatt nyílt háborúba kezdett öccsével Rudolf király
- Bocskai István Habsburg-ellenes felkelése olyan sikeres lett, hogy hajdúi már Bécset fenyegették
- Valóban vadászbaleset áldozata lett Zrínyi Miklós?
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.